Monitoring tisku – aktuální k 4. 10. 2009

Titulek:       Lidé dali loni za léky a doplatky téměř 16 miliard korun
Datum vydání:  2.10. 2009
Čas vydání:    15:48
Klíčová slova: ČR; léky; lékárny; TABULKA
ID:            T200910010851601
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

Lidé dali loni za léky a doplatky téměř 16 miliard korun 
Praha 2. října (ČTK) - Téměř 16 miliard korun dali lidé loni v lékárnách za doplatky na léky, v nichž jsou započteny i regulační poplatky, a za volně prodejné medikamenty. Informuje o tom na svém webu Ústav zdravotnických informací a statistiky (ÚZIS). Podle statistiků stouply platby pacientů za léčiva proti roku předchozímu o 8,9 procenta. Přispěly k tomu růst DPH na léky a regulační poplatky.
Doplatek pacienta na recept byl loni 122 korun, předloni 87 korun. Na jednoho obyvatele připadlo loni v průměru 6,6 receptu, předloni 8,7. Na jednoho obyvatele připadá za loňský rok průměrná útrata v lékárně 816 korun za doplatky a 709 korun za volně prodejné léky nebo zdravotnické prostředky.
Prezident České lékárnické komory Stanislav Havlíček očekává v příštím roce další růst plateb pacientů.
DPH na léky má totiž podle úsporného balíčku stoupnout o procento a platby zdravotních pojišťoven za léky naopak klesnout o sedm procent. Rozdíl doplatí pacienti, pokud firmy nezlevní tak, aby se doplatek na léky hrazené z pojištění udržel stejný. Doposud to tak vždy udělaly, otázkou podle Havlíčka je, zda to udělají i v dobách krize.
Ta může tvrdě dopadnout i na některé lékárny - pokud lidé budou kupovat méně léků a zároveň lékárnám klesnou příjmy od zdravotních pojišťoven, mohou menší lékárny zkrachovat.
Průměrná lékárna inkasovala loni 11,7 milionu korun od zdravotních pojišťoven, o rok dřív 12,3 milionu. Od pacientů za doplatky a volný prodej měla 6,8 milionu, předloni 6,2 milionu. V porovnání krajů měla největší tržby klasická lékárna v Praze, 25,1 milionu za rok, nejnižší v Jihočeském kraji, 16,4 milionu. Průměrná lékárna přijala za rok přes 29.000 receptů.
Nemocniční lékárna přijala loni v průměru téměř 58.000 receptů, průměrná tržba přesáhla 202,3 miliony korun za rok. 
Celkové tržby lékáren za léčiva a zdravotnické prostředky v roce 2008 dosáhly podle ÚZIS 66 miliard a oproti předchozímu roku stouply o 3,4 procenta. Z toho tržby za léky činily loni 58,7 miliardy, to je nárůst o 2,8 procenta. Naopak příjmy lékáren od zdravotních pojišťoven klesly loni oproti roku předchozímu o 2,4 procenta na 34,2 miliardy.
Počet přijatých receptů klesl na 68,9 miliardy, což jsou zhruba tři čtvrtiny počtu roku předchozího. Pacientům se vyplatí koupit si levnější přípravek za hotové spíš než zaplatit za návštěvu lékaře 30 korun a stejnou částku pak i za výběr léku.
Na jeden recept připadla loni v průměru léčiva za 575 korun, přitom hodnota léků na recept v klasické lékárně byla v průměru 505 korun a v ústavní lékárně 1327 korun. Odpovídá to nabídce léků, lékárny v nemocnicích mají i speciální nákladné preparáty. Na jednu lékárnu připadalo loni v průměru 4079 obyvatel.
průměrná tržba a doplatek na jeden recept na obyvatele 2005-2008
	
2005	
2006	
2007	
2008	

hodnota léku v korunách	
439	
442	
445	
575	

- v klasické lékárně	
375	
373	
395	
505	

- v nemocniční lékárně	
1313	
1320	
1036	
1327	

průměrný doplatek pacienta	
62	
72	
87	
122	

průměrný počet obyvatel na lékárnu	
4182	
4120	
4119	
4079	

průměrný počet receptů na obyvatele za rok	
9,13	
8,71	
8,72	
6,60	

Zdroj: ÚZIS
nam pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Soud: Nemocniční lékárna v Karviné nesmí proplácet poplatky
Datum vydání:  2.10. 2009
Čas vydání:    14:45
Klíčová slova: ČR; nemocnice; soud; správa; léky; poplatky; peníze; Karviná
ID:            T200910020470201
Servis:        dov
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; zak; pol; pod

Soud: Nemocniční lékárna v Karviné nesmí proplácet poplatky 
Ostrava 2. října (ČTK) - Nemocniční lékárna v Karviné je další lékárnou v Moravskoslezském kraji, která nemůže proplácet klientům třicetikorunové regulační poplatky. Krajský soud v Ostravě jí předběžným opatřením úhradu těchto poplatků zakázal, řekli dnes ČTK předseda představenstva Grémia majitelů lékáren Marek Hampel a mluvčí krajského úřadu Šárka Vlčková.
Soukromá lékárnice se stejně jako lékárníci v předchozích případech obrátila na soud se žalobou na ochranu proti nekalé soutěži, jejíž součástí byl také návrh na vydání předběžného opatření. "Jak jsem byl informován, dnes bylo doručeno naší kolegyní usnesení, v němž (soud) nařizuje, aby nemocniční lékárna v Karviné s okamžitou platností přestala nabízet trojstranné dohody a zdržela se jakéhokoliv jiného jednání vedoucího k placení regulačních poplatků za pacienty ve své lékárně," uvedl Hampel.
Regulační poplatky se již v regionu neproplácejí v nemocničních lékárnách v Opavě, Novém Jičíně, Havířově na Karvinsku, Třinci na Frýdecko-Místecku a Frýdku-Místku. Nyní se tak regulační poplatky proplácejí jen v lékárně krnovské nemocnice.
"Grémium majitelů lékáren doporučuje provozovatelům veřejných lékáren podávat žaloby v ostatních krajích. Jedná se o jediné smysluplné řešení nezákonného postupu v krajích," míní Hampel.
Moravskoslezský kraj je regionem s největším počtem předběžných opatření, kvůli nimž byla úhrada poplatků v lékárnách pozastavena. V předchozích případech se kraj proti předběžnému opatření odvolal. Vlčková řekla, že kraj bude stejným způsobem postupovat i v tomto případě. Předběžná opatření však krajská zdravotnická zařízení respektují.
Kraj hradí pouze třicetikorunové poplatky, což znamená, že lidé i nadále platí 60 korun za den hospitalizace a 90 korun za ošetření na pohotovosti.
Martina Helánová sap

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       V ČR ode dneška působí nová Česká průmyslová zdravotní pojišťovna
Datum vydání:  1.10. 2009
Čas vydání:    14:17
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; firmy; ČPZP
ID:            T200910010567101
Servis:        dov
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin; efm

V ČR ode dneška působí nová Česká průmyslová zdravotní pojišťovna 
Ostrava 1. října (ČTK) - V České republice začala ode dneška působit nová zdravotní pojišťovna - Česká průmyslová zdravotní pojišťovna (ČPZP). Vznikla spojením Hutnické zaměstnanecké pojišťovny (HZP) a České národní zdravotní pojišťovny (ČNZP). Nový subjekt bude mít celorepublikovou působnost a zhruba 730.000 pojištěnců. V rozhovoru pro ČTK to řekl ředitel pojišťovny Zdeněk Vrožina, který dříve vedl HZP. Proti fúzi pojišťoven se v minulosti postavili lidovci.
Fúzi pojišťovny stihly jen krátce před změnou zákona. Zdravotní pojišťovny se nově budou moci v budoucnu sloučit pouze tehdy, pokud některá z nich rok od založení nezíská alespoň 100.000 pojištěnců nebo se ocitne v nucené správě.
"Spojení obou zdravotních pojišťoven je reakcí na současnou ekonomickou krizi, která se projevuje i v propadech ve výběru pojistného z veřejného zdravotního pojištění, se kterým se potýkají všechny zdravotní pojišťovny," uvedl Vrožina. Záměrem fúze je podle něj posílit pozici a stabilitu dosavadních pojišťoven. Fúzi na konci letošního července odsouhlasilo ministerstvo zdravotnictví.
Lidovci, kterým se fúze nelíbila, však spojení pojišťoven považují za krok k omezení konkurence mezi pojišťovnami. "Obáváme se, že dojde k omezení konkurence při správě zdravotního pojištění a omezení výběru pro pacienty, poskytovatele péče a nakonec ke zdražení péče," uvedla již dříve první místopředsedkyně lidovců Michaela Šojdrová.
HZP přivedla do nové pojišťovny zhruba 430.000 a ČNZP asi 300.000 pojištěnců, počtem klientů tak bude nová pojišťovna třetí největší v zemi. Obrat nově vzniklé ČPZP bude kolem 14,5 miliardy korun.
Ve fúzi ČNZP a HZP figuruje bývalá Zdravotní pojišťovna Agel třineckého podnikatele Tomáše Chrenka. Ta se totiž v červnu sloučila právě s HZP, která vznikla 1. října 1992 jako první zaměstnanecká pojišťovna v zemi. Česká národní zdravotní pojišťovna vznikla 1. září 1994 jako jediná zaměstnanecká pojišťovna otevřená všem pojištěncům, bez ohledu na jejich zaměstnaneckou či oborovou profesní příslušnost.
ema mtk mol

	
Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Do lékáren jde pilulka "až pět dní poté", v Česku zatím není
Datum vydání:  29.9. 2009
Čas vydání:    17:46
Klíčová slova: Francie; ČR; zdraví; antikoncepce
ID:            T200909290613801
Servis:        mes
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; bos

Do lékáren jde pilulka "až pět dní poté", v Česku zatím není 
Paříž/Praha 29. října (ČTK) - V tomto týdnu jde do lékáren ve Francii, v Británii a v Německu nový typ nouzové antikoncepce, použitelný až pět dní po nechráněném pohlavním styku nebo po selhání použité metody antikoncepce. Děje se tak poté, co pilulka nazvaná EllaOne získala v pátek poslední potřebné povolení od Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA). Oznámil to dnes její výrobce, společnost HRA Pharma, která sídlí ve Francii.
Ředitel společnosti Erin Gainer řekl, že brzy počítá s prodejem nového prostředku v dalších evropských zemích.
Mluvčí Státního ústavu pro kontrolu léčiv Veronika Petláková ČTK řekla, že evropské povolení z letošního května platí i pro Česko. Výrobce již dostal od SÚKL registrační číslo, a je tedy možné novou antikoncepci uvést také na český trh. "SÚKL však k dnešnímu dni neobdržel od výrobce informaci o zahájení (dodávek) přípravku EllaOne na trh v ČR," uvedla.
Nová pilulka se bude zatím ve třech evropských zemích prodávat na předpis a podle agentury AFP bude stát asi 30 eur (800 korun). Přinejmenším ve Francii a přinejmenším pro začátek se nepočítá s tím, že by byla kryta ze zdravotního pojištění. Pilulka je účinná až 120 hodin po nechráněném pohlavním styku nebo selhání jiné antikoncepční metody.
Prezident České gynekologické a porodnické společnosti Vladimír Dvořák ČTK řekl, že v Česku mají ženy nyní k dispozici pilulku, která se užívá do 48 hodin, maximálně do 72 hodin po rizikovém pohlavním styku. Záleží podle něj na firemní strategii, zda pilulku bude prodávat také v Česku. Dvořák vidí problém spíše v tom, že pilulku nelze získat bez receptu. Žena tedy nejprve musí požádat lékaře, aby jí pilulku předepsal. Tím se pro ni stává pilulka nedostupnější a zkracuje se doba, kdy ji může účinně použít. 
Nový přípravek obsahující ulipristal acetát zabraňuje ovulaci. EMEA na svých internetových stránkách píše, že je to metoda pro příležitostné použití a rozhodně nesmí nahradit některou metodu pravidelné antikoncepce. Může mít některé nežádoucí doprovodné účinky, nejčastěji bolesti břicha a poruchy menstruačního cyklu. Při testování, jemuž se podrobily asi 4000 žen, byla naprostá většina nežádoucích účinků mírné až střední závažnosti a odezněla spontánně.
pz nam mik

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Klaus podepsal tvrdší pravidla slučování zdravotních pojišťoven
Datum vydání:  29.9. 2009
Čas vydání:    15:32
Klíčová slova: ČR; Klaus; zdraví; pojišťovny; 2.VERZE
ID:            T200909290487202
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     for; pol; pod; zdr; fin

Klaus podepsal tvrdší pravidla slučování zdravotních pojišťoven 
Praha 29. září (ČTK) - Zdravotní pojišťovny se budou moct sloučit pouze tehdy, pokud některá z nich rok od založení nezíská alespoň 100.000 pojištěnců nebo se ocitne v nucené správě. Počítá s tím novela, kterou dnes svým podpisem stvrdil prezident Václav Klaus. O rozhodnutí ČTK informoval mluvčí prezidenta Radim Ochvat.
Platný zákon o pojišťovnách umožňuje, aby pojišťovna a zdravotnické zařízení byly majetkově propojeny. Novela podepsaná prezidentem na tom nic nemění. Poslanec KDU-ČSL Ludvík Hovorka ČTK řekl, že ještě do parlamentních voleb předloží sněmovně novelu, která majetkovému propojení zamezí. Novelou chce Hovorka také zamezit střetu zájmu u členů statutárních orgánů zdravotních pojišťoven.
Přísnější omezení fúzí pojišťoven prosadila ve sněmovně ČSSD, KSČM, pět lidovců a někteří nezařazení poslanci. Sněmovna odmítla senátní verzi, kterou připravil bývalý ministr zdravotnictví Tomáš Julínek (ODS). Senátní návrh také zpřísňoval pravidla fúzí pojišťoven, ale jinak.
Julínek nepochodil s termínem "důvěryhodnost" členů správních orgánů pojišťoven, jako je tomu u bank. Neprošly ani jeho návrhy na zpřísnění kontrolní funkce ministerstva zdravotnictví, stejně jako zákaz lákání nových pojištěnců přes lékaře a zabránění zneužívání fondu prevence.
Ještě před prezidentovým podpisem stihla fúze podle starších podmínek Zdravotní pojišťovna Agel třineckého ocelářského magnáta Tomáše Chrenka. Agel je majetkově propojen se dvěma desítkami zdravotnických zařízení na Moravě a od června je součástí Hutnické zaměstnanecké pojišťovny (HZP). Ta na sebe převzala i desetimilionový dluh Agelu.
V červenci pak ministerstvo zdravotnictví povolilo sloučení nové HZP s Českou národní zdravotní pojišťovnou (ČNZP). Nový subjekt ponese název Česká průmyslová zdravotní pojišťovna se 700.000 pojištěnců; působit začne od října. 
Autorem novely, kterou dnes Klaus podepsal, je lidovecký poslanec Ludvík Hovorka. Ten opakovaně varoval poslance před účelovými fúzemi pojišťoven. Příkladem je podle něj nedávné sloučení pojišťovny Agel s Hutnickou zdravotní pojišťovnou (HZP) a jejich následné fúzi s Českou národní zdravotní pojišťovnou (ČNZP).
ner nam mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Lékárníci se mohou zapojit do projektu "Nepodporuji výrobu drog"
Datum vydání:  29.9. 2009
Čas vydání:    13:10
Klíčová slova: ČR; policie; drogy; léky; AUDIO
ID:            T200909290369501
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zak; sop; zdr

Lékárníci se mohou zapojit do projektu "Nepodporuji výrobu drog" 
Praha 29. září (ČTK) - Lékárníci si budou ode dneška moci vylepit na svůj obchod nálepku s nápisem "Nepodporuji výrobu drog", a vyjádřit tak svůj postoj ke zneužívání léků s obsahem pseudoefedrinu pro přípravu pervitinu. Novinářům to dnes řekl prezident České lékárnické komory Stanislav Havlíček. Na projektu se spolu s lékárníky podílela i Národní protidrogová centrála (NPC), podle jejího ředitele Jakuba Frydrycha stál zhruba 100.000 korun.
"Je to způsob, jak vyjádřit a na venek sdělit, že v této lékárně vám nevydáme léky na zneužívání, v této lékárně jsou lékárníci, kteří vám mohou pomoci s vašimi problémy s užíváním drog, ale nikoli s výrobou," uvedl Havlíček. Květnové omezení výdeje léků s obsahem pseudoeferdinu, podle kterého je možné na občanský průkaz vydat až 60 tablet měsíčně, podle něj není dostatečné.
"Je to příliš mnoho, aby se pacient pouze léčil," řekl prezident lékárnické komory s tím, že by léky, které je možné zneužít na výrobu metamfetaminu, měly být pouze na předpis. Havlíček uvedl, že v květnu si léčiva s pseudoefedrinem vyzvedlo 20.000 lidí. "Téměř všichni si koupili léky v maximálním možném množství," dodal.
I přes omezení výdeje léků odhalili kriminalisté letos od ledna do konce srpna 221 varen pervitinu. Podle Frydrycha byli výrobci drog předzásobeni léky s pseudoefedrinem, některým však podle něj stačí kupovat nyní povolené množství. Metamfetamin se prý připravuje zejména v malých výrobnách po celé ČR. Loni odhalila protidrogová centrála 434 varen, o rok dříve pak 388.
Česká republika je podle Frydrycha zásadním producentem pervitinu v Evropě. Teprve pozdější analýza prý může ukázat, zda se květnové omezení výdeje zneužitelných léčiv osvědčilo. Výrobci si ale opatřují tyto léky i v zahrančí. "Stále tam převažuje Polsko, Německo a Slovensko. V poslední době jsme však zaznamenali i dovozy z jiných států EU, jako je Itálie a Francie," řekl ředitel NPC.
ado pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Zdravotní systém ČR je prý v Evropě v lepším průměru
Datum vydání:  28.9. 2009
Čas vydání:    11:53
Klíčová slova: Evropa; ČR; Slovensko; zdraví; TABULKA
ID:            T200909280253601
Servis:        mes
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; bos; slo

Zdravotní systém ČR je prý v Evropě v lepším průměru 
Brusel 28. září (zpravodaj ČTK) - Mírně nad evropským průměrem figuruje český zdravotní systém v porovnání s jinými převážně evropskými státy v tom, nakolik je vstřícný či přátelský vůči lidem. Ukazuje to dnes zveřejněný žebříček Euro Health Consumer Index (EHCI). V něm experti srovnávali úroveň systémů 32 států. České republice připadlo 13. místo. Slovensko figuruje na 22. pozici.
Loni ČR mezi 31 zastoupenými státy byla na 16. místě, tedy o tři pozice níž. Slovensko letos zůstalo na stejném místě jako loni.
Vůbec nejlépe jsou na tom ve vstřícnosti či přátelskosti zdravotních systémů vůči lidem v Nizozemsku, za nímž následují Rakousko s Lucemburskem. Nejhůře naopak dopadly systémy Makedonie, Lotyšska a Chorvatska.
Podle organizace Health Consumer Powerhouse (HCP), která žebříček pravidelně od roku 2005 zveřejňuje, se trendy zlepšují ve většině zkoumaných zemí. "Příklady reforem s dopady nejsou jen v Nizozemsku, ale i v Irsku či České republice," píše se v prohlášení HCP.
Naopak ve Španělsku, Portugalsku a Řecku systémy zdravotní péče dál upadají. U velké části východní a střední Evropy se zase zdá, že je zasažena dopady finanční krize. Výhodou Nizozemska je podle ředitele výzkumu HCP Arneho Bjornberga to, že se mu daří kombinovat tržní prostředí pro výzkum s regulovaným systémem péče.
Index porovnává národní systémy v šesti různých oblastech. Zaměřuje se třeba na to, jaký mají lidé přístup k informacím, zda a nakolik je ve vztahu s pacienty využíván internet, jaký je rozsah služeb či jak dlouho musejí pacienti na některé úkony čekat.
Českou republiku organizace označuje jako "solidní průměr". Praha by podle HCP mohla znovu posoudit to, jakým způsobem jsou zdroje rozděleny mezi zdravotníky na jedné straně a vybavení a léky na straně druhé.
Slovenský systém podle organizace není tak finančně stabilní jako u jeho českých sousedů a také není příliš orientovaný na zákazníky. Určité zlepšení experti zaznamenali u většího zapojení lidí do rozhodování i v oblasti práv pacientů.
Jednotlivé země mohou v žebříčku získat maximálně 1000 bodů, což se však žádné nepodařilo. Šampioni z Nizozemska skončili na 824 bodech.
Žebříček Euro Health Consumer Index 2009
Země	
Počet bodů	

Nizozemsko	
824	

Rakousko	
813	

Lucembursko	
795	

Dánsko	
794	

Německo	
769	

Švýcarsko	
756	

Švédsko	
736	

Francie	
714	

Finsko	
703	

Norsko	
703	

Belgie	
682	

Estonsko	
674	

ČR	
669	

Irsko	
664	

Itálie	
661	

Maďarsko	
651	

Španělsko	
648	

Řecko	
625	

Británie	
624	

Slovinsko	
582	

Kypr	
574	

Slovensko	
563	

Kanada	
549	

Malta	
545	

Litva	
525	

Polsko	
521	

Portugalsko	
514	

Rumunsko	
502	

Bulharsko	
489	

Chorvatsko	
470	

Lotyšsko	
460	

Makedonie	
455	

Zdroj: EHCI 2009
Tomáš Pirkl mik