Monitoring tisku – aktuální k 26.4. 2010
Dokumenty ze schránky:

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       SÚKL: Revize úhrad uspoří tři miliardy, pacienti nedají víc
Datum vydání:  26.4. 2010
Čas vydání:    11:56
Klíčová slova: ČR; lékaři; léky; SÚKL; úhrady; 2.VERZE; TABULKA
ID:            T201004260249702
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

SÚKL: Revize úhrad uspoří tři miliardy, pacienti nedají víc 
Upravili jsme v 1., 2. a 3. odst., doplnili vyjádření prezidenta ČLK Kubka ve 4. a 5. odst. a TABULKU.
-------------------- 
Praha 26. dubna (ČTK) - Roční úsporu zhruba tři miliardy korun přinesou zdravotnímu pojištění revize úhrad léků platné k 1. květnu. Revize k 1. dubnu uspořila 2,4 miliardy, k 1. květnu stoupne úspora o 600 milionů korun, řekl dnes novinářům ředitel Státního ústavu pro kontrolu léčiv (SÚKL) Martin Beneš. Umožní to podle něj, aby více pacientů mělo moderní léky; spoluúčast údajně nestoupne. Česká lékařská komora (ČLK) kritizuje, že se SÚKL s revizí opozdil, a způsobil tak prý miliardové škody.
Beneš připomněl, že v každé skupině je lék bez doplatku. Léků bez doplatku bude podle něj víc, firmy už sdělily, že k 1. dubnu a nyní také k 1. květnu snížily ceny a do úhrad se vejdou. Pokud zaplatí lidé v lékárnách víc, je to tím, že doprodávají zásoby. Cenu svého léku po revizi a orientační doplatek najdou pacienti na webu SÚKL.
Ročně se v Česku spotřebují léky za 70 až 80 miliard korun, pojišťovny zaplatí 40 miliard, ostatní tvoří spoluúčast a volný prodej. Revizi úhrad 9000 kódů léků měl SÚKL provést do konce roku 2008. Nestihl to, a podle kritiků tím způsobil zdravotnímu pojištění škody. Už loni prý mohly pojišťovny platit o dvě miliardy korun méně.
Podle prezidenta ČLK Milana Kubka způsobil SÚKL desetimiliardovou škodu. ČR dává za léky 27 procent peněz na zdravotnictví, Rakousko 19 procent. Počet distribuovaných balení klesl loni oproti roku 2008 o 1,8 procenta, celkové výdaje stouply o 9,6 procenta. Výdaje Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) za léky na recept stouply o 13,1 procenta - v přepočtu na jednoho pojištěnce z 3566 na 3833 korun, řekl ČTK Kubek.
"Hlavní příčinou extrémního nárůstu výdajů za léky je nekontrolovaný nárůst cen léků. Pokud se ministerstvo a SÚKL chvástají slibem, že s dvouletým zpožděním splní část úkolu, který jim uložil zákon splnit již v roce 2008, lze takové jednání stěží označit jinak než za drzost," řekl.
O ceně i úhradě ze zdravotního pojištění rozhoduje SÚKL ve správním řízení pro každý lék, postup stvrdil Ústavní soud. Zpoždění obhajuje SÚKL tím, že před revizí úhrad musel revidovat maximální ceny. Znamenalo to srovnat u každého léku cenu ve 27 zemích EU, aby Česko neplatilo víc. Podle Kubka ale pracnost úkolu není pro SÚKL omluvou.
"Úhradová skluzavka pokračuje u dalších lékových skupin. Celkem se mění úhrady 1550 kódů z 9037 kódů hrazených ze zdravotního pojištění. Pravomocných a vykonatelných je 79 správních řízení, odhadovaná roční úspora je zhruba tři miliardy korun," shrnul ředitel.
Dosavadní výsledky revize úhrad
nabytí účinnosti	počet kódů SÚKL	počet správních řízení	úspora ze zdravotního pojištění v milionech korun	
1.10.2009	29	8	4,7	
1.11.2009	5	3	1,3	
1.12.2009	13	7	24,9	
1.1.2010	184	20	13	
1.2.2010	114	16	122,7	
1.3.2010	314	5	589	
1.4.2010	613	12	1.677,6	
1.5.2010	279	8	565	
Zdroj: SÚKL
Naďa Myslivcová rot

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Lékaři by už neměli hradit poštovné za odesílání neschopenek
Datum vydání:  22.4. 2010
Čas vydání:    09:34
Klíčová slova: ČR; senát; zdraví; lékaři; neschopenky
ID:            T201004220251201
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     for; pol; pod; zdr

Lékaři by už neměli hradit poštovné za odesílání neschopenek 
Praha 22. dubna (ČTK) - Lékaři by už neměli platit poštovné za odesílání neschopenek. Senát dnes podpořil novelu, podle níž by tyto náklady měla nést Česká správa sociálního zabezpečení (ČSSZ). Předlohu, kterou navrhli exministři práce a sociálních věcí a nyní poslanci Petr Nečas (ODS) a Zdeněk Škromach (ČSSD), nyní dostane k podpisu prezident Václav Klaus.
Placení poštovného bylo opakovaně terčem kritiky České lékařské komory. Podle ní totiž zdravotnickým zařízením vznikají v souvislosti s agendou dočasných pracovních neschopností nemalé administrativní náklady. Nově by je měla nést právě ČSSZ. Podle důvodové zprávy k novele by mělo jít přibližně o 26 milionů korun ročně. Nečas již dříve řekl, že ČSSZ to bude schopna ze svých peněz na provozní náklady zvládnout.
Nečas dnes senátorům současně řekl, že lékaři budou dostávat na odesílání formulářů speciální obálky, které nebude možné používat k jiným účelům.
Senátor Vladimír Dryml (ČSSD) během rozpravy uvedl, že se obává, že náklady budou hrazeny pouze lékařům v samostatných ordinacích, nikoliv ve zdravotnických zařízeních, například v nemocnicích. Podle něho to vyplývá z formulace novely.
Senátor a bývalý ministr zdravotnictví Tomáš Julínek (ODS) uvedl, že jde o zbytečnou obavu, protože náklady budou propláceny všem lékařům. Pouze prý v zákoně nebylo použito označení "zdravotnickým zařízením", neboť toto spojení označuje budovu, nikoliv samotné zdravotníky.
Lékaři mají dosud hrazen jen signální kód v ceně 5,25 koruny za hlášení nemoci zdravotní pojišťovně. Doporučený dopis správě sociálního zabezpečení stojí 26 korun, průměrné náklady na administrativu jedné pracovní neschopnosti jsou 100 korun.
Česká lékařská komora loni pohrozila, že vyzve lékaře, aby od pacientů vybírali za každou neschopenku stokorunu. Od svého záměru ale poté ustoupila.
bns hš

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Průzkum: Nejčastěji trápí Čechy bolest hlavy, zad a kloubů
Datum vydání:  21.4. 2010
Čas vydání:    16:23
Klíčová slova: ČR; zdraví; bolest
ID:            T201004210630801
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Průzkum: Nejčastěji trápí Čechy bolest hlavy, zad a kloubů 
Praha 21. dubna (ČTK) - Bolestí hlavy a zad trpěla v posledním půlroce více než polovina Čechů. Z toho 16 procent lidí bolí hlava každý týden. Vyplývá to z průzkumu společnosti Markent, kterého se letos v březnu zúčastnilo přes 1000 respondentů. Podle lékařky Nadi Petrové z Centra pro léčbu bolesti při Fakultní nemocnici v Motole by však lidé neměli bolest podceňovat, je totiž signálem, že v těle není něco v pořádku.
"Hlava bolí častěji ženy. Se zády mají problémy především lidé po padesátce, lidé ze sociálně slabších vrstev a osoby s nadváhou," sdělil dnes novinářům Jiří Remr z výzkumné agentury. Kromě hlavy a zad si za poslední půlrok stěžovalo 39 procent dotázaných na bolesti kloubů a svalů. Mezi nimi také převažovali lidé starší, obézní nebo ze sociálně slabších vrstev. Asi 37 procent lidí trápila také bolest zubů, více než třetina respondentek měla menstruační bolesti.
"Hlava často bolí v důsledku psychického přetížení, při zvýšeném napětí krčního svalstva, může se jednat o záchvatovité migrenosní bolesti. Jindy může být příčinou oční vypětí, nedostatek spánku, hlad a u žen i hormonální změny," uvedla Petrová. Bolest zad prý zase může být následkem špatného držení těla, dlouhého sezení či stání nebo nadměrného sportování. Záda častěji bolí také lidi s nadváhou nebo s opotřebovanými ploténkami.
Kvůli bolesti přitom dvě třetiny Čechů už někdy vyhledaly lékaře. Podle Petrové je při náhlé akutní bolesti lepší vzít si prášek a nesnažit se bolest za každou cenu překonat. Pokud však bolesti trvají několik měsíců, měl by se člověk obrátit na svého praktického lékaře. Ten jej může dále doporučit na neurologické, revmatologické nebo ortopedické vyšetření.
Právě revma nebo některé druhy nádorů způsobují nejčastěji chronickou bolest. Tou trpí téměř pětina Evropanů. Chronická bolest může negativně ovlivnit i chuť k jídlu nebo pracovní výkonnost. Tento druh bolesti se léčí jak utišujícími léky, tak i rehabilitací nebo chirurgicky.
Pacienti, kteří si se svou bolestí neví rady, se mohou obrátit na jednu z desítek ambulancí léčby bolesti, případně na poradenskou linku 224 435 587. Informace a rady najdou zájemci také na stránkách www.pain.cz.
kli hš

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Nemocnice vyzvaly Juráskovou a Šnajdra k odstoupení
Datum vydání:  21.4. 2010
Čas vydání:    16:13
Klíčová slova: ČR; nemocnice; vláda; Jurásková; protest; 2.VERZE; AUDIO
ID:            T201004210571702
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; for; pol; pod

Nemocnice vyzvaly Juráskovou a Šnajdra k odstoupení 
-------------------- 
Ke zpravodajství: AUDIO
Upraveno, doplnili jsme vyjádření předsedy AČMN Sohlicha ve 2. a 3. odst., mluvčího MZ Sršně v 6. odst., člena AČMN Fialy v 7. odst. a další vyjádření AČMN v 9. a 10. odst.
-------------------- 
Praha 21. dubna (ČTK) - Asociace českých a moravských nemocnic (AČMN) vyzvala 'dnes k odstoupení ministryni zdravotnictví Danu Juráskovou a prvního náměstka Marka Šnajdra (ODS). Nesplnili prý slib, že za léčení dostanou nemocnice stejně jako loni. Po dnešním shromáždění delegátů AČMN to novinářům řekl předseda asociace Eduard Sohlich. Ministerstvo i pojišťovny kritiku odmítly.
"Považujeme za svou povinnost upozornit vládu, parlament, samosprávné orgány krajů a měst a všechny občany na kritickou situaci regionálních nemocnic," řekl Sohlich. Výraznou část ze 127 členských nemocnic asociace zřizují kraje, které jsou s výjimkou Prahy vedené sociálními demokraty. ČSSD kroky ministerstva ovlivňovaného v posledních letech ODS ostře kritizuje. 
Podle nemocnic hrozí letos omezování akutní péče, rušení ambulancí, oddělení i celých nemocnic, hrozí také odchody lékařů a sester. Příčinou je podle Sohlicha úhradová vyhláška, podle níž prý platí zdravotní pojišťovny nemocnicím méně než loni.
Všeobecná zdravotní pojišťovna (VZP) kritiku odmítla, zálohy jsou podle mluvčího Jiřího Roda obdobné loňským s navýšením na platy sester.
Podle mluvčího ministerstva Vlastimila Sršně dostanou nemocnice letos dokonce víc peněz než loni, k odstoupení ministryně a náměstka není důvod.
"Čísla pojišťoven jasně dokládají, že nemocnice mají hrazenou péči nejen ve stejné výši jako loni, ale přes ekonomickou krizi jim úhrady narostly o 1,5 procenta. Není důvod ke kritice. Všechny návrhy na odstoupení jsou naprosto neopodstatněné a nepochopitelné," řekl Sršeň ČTK.
Regionálním nemocnicím vadí, že pojišťovny s přesunem specializovaných výkonů do center přesouvají i část peněz do fakultních nemocnic. Vidí za tím záměr zlikvidovat regionální nemocnice. Pokud pojišťovny tvrdí, že víc peněz pro regionální nemocnice nemají, není to podle Petra Fialy z AČMN pravda, mají podle něj na účtech zůstatky přes 31 miliard korun.
V kritice se AČMN shoduje s Lékařským odborovým klubem (LOK), který také žádá vydání nové vyhlášky s vyššími úhradami a doplacení peněz, o něž prý pojišťovny nemocnice dosud připravily. LOK pohrozil protestními akcemi.
Delegáti dnešního shromáždění se dohodli, že protesty podpoří, včetně případné stávky. Schválili dnes také harmonogram kroků, kterými chtějí upozornit na "existenční ohrožení nemocnic" - uspořádají setkání se zástupci lékařské komory, zdravotnických a lékařských odborů i organizací pacientů a s představiteli politických stran.
Dalším krokem je bojkot úhradové vyhlášky pro letošní rok. Až nastoupí po volbách nová vláda, pošle AČMN otevřený dopis novému premiérovi i členům kabinetu s upozorněním, že regionální nemocnice jsou ohroženy. Nemocnice chystají rovněž petiční akci za zachování rozsahu a struktury péče poskytované občanům měst a obcí v regionálních nemocnicích.
"Nynější úhradová vyhláška je pro řadu regionálních nemocnic likvidační. Garance ministerstva, že úhrady budou na úrovni roku 2009, se v praxi ukázala jako falešná," zdůraznil Sohlich. Nemocnice podle něj pocítily pokles peněz už na zálohách, zhruba třetině členských nemocnic snížila VZP zálohy o tři až devět procent. Další srážky očekávají nemocnice v květnu.
"Nemocnicím jsou stanoveny zálohy v podstatě ve stejné výši jako loni s navýšením na zvýšené platy zdravotních sester," řekl Rod. "Výše letošních úhrad vychází z vyúčtování roku 2008 krát 1,052 a je platná pro celý rok," dodal. Podle Roda se stanovují úhrady stejně pro všechny nemocnice bez ohledu na zřizovatele a byly projednány s asociacemi velkých i malých nemocnic. Pouze nákladná péče a operace velkých kloubů se hradí zvlášť podle počtu provedených výkonů.
Naďa Myslivcová mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Z agáve by nemusila být jen tequila, ale možná i léky
Datum vydání:  21.4. 2010
Čas vydání:    10:34
Klíčová slova: Mexiko; zdraví; agáve
ID:            T201004210269001
Servis:        mla
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Z agáve by nemusila být jen tequila, ale možná i léky 
Mexiko 21. dubna (ČTK) - Agáve by v budoucnosti nemusela sloužit jen k výrobě mexického národního nápoje tequily, ale uplatnit se i v lékařství. Šťáva z ní totiž obsahuje látku, která by mohla zabraňovat cukrovce nebo řídnutí kostí. Oznámili to v úterý mexičtí vědci.
Výsledky naznačují, že dieta bohatá na (polysacharidy) fruktany z agáve zabraňuje ubývání vápníku a výrazně zlepšuje tvorbu kostní tkáně. Zároveň podporuje produkci hormonu GLP-1, který má schopnost zvýšit sekreci inzulinu, jehož nedostatek je příčinou cukrovky, řekla novinářům v Mexiku Mercedes Lópezová, která řídí příslušný pokusný program na Národním polytechnickém institutu.
Pokusy se zatím provádějí na krysách. Případným testům u lidí budou předcházet další pokusy na zvířatech.
Doktorka Lópezová však zklamala příznivce tequily, kteří by se mohli domnívat, že její konzumací dělají něco pro své zdraví - v tequile už blahodárné fruktany nejsou.
pz mik