Monitoring tisku – aktuální k 26.2. 2010

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Hejtmani dnes budou v Jirkově jednat o zdravotnických poplatcích
Datum vydání:  26.2. 2010
Čas vydání:    04:13
Klíčová slova: ČR; správa; zdraví; kraje; OTVÍRÁK
ID:            T201002250851901
Servis:        dul
Priorita:      4
Kategorie:     pol; pod; zdr

Hejtmani dnes budou v Jirkově jednat o zdravotnických poplatcích 
Jirkov (Chomutovsko) 26. února (ČTK) - Asociace krajů dnes projedná v Jirkově postup krajských samospráv při řešení problematiky proplácení zdravotnických poplatků. Hejtmani chtějí probrat například také úhrady záloh od Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) krajským nemocnicím. ČTK to řekl šéf asociace a jihomoravský hejtman Michal Hašek (ČSSD). Podle některých hejtmanů jsou zálohy nízké. Například ve středních Čechách prý nemocnice kvůli jejich snížení neudrží kvalitu péče.
Podle Haška se hejtmani budou věnovat i rušení kardiocenter v krajských nemocnicích i koordinaci krajských nemocnic v asociaci.
Jeden z bloků jednání bude věnovaný i dopravě a čerpání peněz z evropských fondů. Hejtmani říkají, že Česká republika ve využívání dotačních možností zaostává, přitom peníze určené regionům se podle nich daří využívat dobře. Chtějí proto nabídnout vládě, aby část peněz přesunula právě regionům.
lce fkj hj

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Nadměrné užívání fixačního krému Corega Extra silný je rizikové
Datum vydání:  25.2. 2010
Čas vydání:    16:09
Klíčová slova: ČR; zdraví; hygiena; zuby
ID:            T201002250809101
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

Nadměrné užívání fixačního krému Corega Extra silný je rizikové 
Praha 25. února (ČTK) - Nadměrné používání fixačního krému Corega Extra silný na upevnění zubní náhrady je podle nejnovějších studií výrobce spojeno se zdravotními riziky. Z lepidla se uvolňuje zinek, který může vyvolat neurologické obtíže. Ohroženi jsou lidé, kteří lepicí krém užívají řadu let a několikrát denně. Ti, kteří ho užívají v souladu s návodem, ohroženi nejsou, řekla dnes ČTK mluvčí Státního ústavu pro kontrolu léčiv (SÚKL) Veronika Petláková.
"Doporučujeme dlouhodobým uživatelům, aby přešli na jiný typ výrobku bez obsahu zinku," uvedla. Firma GlaxoSmithKline (GSK) informovala, že již dobrovolně ukončila výrobu tohoto krému, jeho distribuci i propagaci. Jiné výrobky na upevnění zubní náhrady zinek neobsahují a jejich výroba trvá.
Výrobek se prodává v USA pod názvem Poligrip. Při dlouhodobém užívání může podle studií GSK způsobit necitlivost a ochablost končetin, problémy při chůzi nebo s udržením rovnováhy a problémy s krvetvorbou, konkrétně chudokrevnost.
S dotazy se mohou uživatelé obrátit na společnost GSK na čísle 800 660 444, kde se dozvědí adresu, kam odeslat již zakoupené výrobky. Budou jim vyměněny za nové, které už zinek neobsahují. Fixační krém mohou vrátit i lidé, kteří ho užívali v souladu s návodem a ohroženi ničím nejsou.
nam pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Na jihu Moravy se od března změní způsob vracení poplatků
Datum vydání:  25.2. 2010
Čas vydání:    16:01
Klíčová slova: ČR; nemocnice; správa; poplatky; peníze; Jihomoravský; 2.VERZE; AUDIO
ID:            T201002250818602
Servis:        dbn
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; pol; pod

Na jihu Moravy se od března změní způsob vracení poplatků 
Brno 25. února (ČTK) - Jihomoravský kraj upraví od března systém vracení zdravotnických poplatků. Lidé je sice zaplatí, ale peníze si v nemocnici ještě před odchodem vyzvednou. Dosud stačilo, když podepsali, že přijímají dar Jihomoravského kraje. Nový způsob vracení poplatků dnes schválili krajští radní. Jednání partnerů z ČSSD a ODS bylo obtížné, ale nakonec skončilo dohodou, řekl novinářům po schůzce radní Oldřich Ryšavý (ČSSD).
Podle Ryšavého je na ředitelích osmi krajských nemocnic, jakou konkrétní podobu systému dají. V principu lidé nejdřív zaplatí poplatek tam, kde ho nemocnice vybírá. Nejčastěji jde o automat nebo pokladnu. Poté absolvují lékařskou prohlídku, po níž, když budou mít zájem, dostanou darovací smlouvu. S podepsaným dokumentem pak půjdou na výdejní místo, kde peníze dostanou zpět.
Radní podle Ryšavého vyřešili i právní problém, a to jak poskytnout nemocnému dar předtím, než ho schválí radní. "Pacient v tu bezprostřední chvíli v nemocnici neobdrží dar Jihomoravského kraje, ale zálohu," uvedl. Pacient zároveň podepíše žádost o dar. V dar se záloha změní po schválení v krajské radě - hromadně se tak děje jednou za měsíc.
Kraj změnil systém poté, co k němu mělo výhrady ministerstva vnitra. Podle jeho úředníků byl nezákonný. Ministerstvo ze stejného důvodu zahájilo s několika kraji správní řízení, jih Moravy mezi nimi nebyl.
Výhoda, jíž dnes schválili radní, bude dostupná v osmi nemocnicích patřících pod kraj i jeho dalších zdravotnických zařízeních, například léčebnách pro mládež. V nemocničních lékárnách budou lidé i nadále dostávat slevy na nákup. Systém platí od února a používají ho i některé soukromé lékárny.
Kraj loni za vracení zdravotnických poplatků vydal 50 milionů korun. Letos je v rozpočtu rezervovaná stejná částka.
lce mol

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       E15: Dluhy na zdravotním pojištění u VZP loni stouply o 8 miliard
Datum vydání:  25.2. 2010
Čas vydání:    02:02
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; VZP; pojistné; TISK
ID:            T201002250084101
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin; efm

E15: Dluhy na zdravotním pojištění u VZP loni stouply o 8 miliard 
Praha 25. února (ČTK) - Dluhy na zdravotním pojištění u Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) loni stouply o osm miliard korun, informuje o tom dnešní deník E15. Za poslední dva roky se pohledávky VZP zvýšily na dvojnásobek - o 15 miliard korun. Lidé a podniky dluží pojišťovně celkem více než 30 miliard korun.
"Jedná se o řádově statisíce dlužníků. Někteří mají jenom drobné dluhy nebo neuhrazenou část dluhů původních," řekl deníku mluvčí VZP Jiří Rod. Přesný počet dlužníků prý pojišťovna nevykazuje.
Všeobecná zdravotní pojišťovna (VZP), která má 6,2 milionu pojištěnců, ročně hospodaří zhruba se 150 miliardami korun. Loňských osm miliard pohledávek po lhůtě splatnosti tvoří kolem pěti procent ročních příjmů.
Pojišťovna má na vymáhání pohledávek celé oddělení. Přesto si nyní kvůli dluhům najala Advokátní kancelář Němec, Bláha a Navrátilová, v níž má podíl exministr spravedlnosti Pavel Němec, exekutor Juraj Podkonický a firma BSP Lawyer Partners. Za čtyři roky vymáhání dluhů jí VZP vyplatí 400 milionů korun, informuje E15.
"Vybrané konsorcium nebude za nás peníze vymáhat, to budeme dělat i nadále sami. Víme ale, že řadu kroků lze provést lépe a efektivněji, a proto očekáváme, že vzroste počet vymožených pohledávek," uvedl mluvčí. Pojišťovna předpokládá, že díky spolupráci s najatou právní kanceláří dostane od dlužníků za čtyři roky navíc 1,6 miliardy korun.
jhr

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Šnajdr: zdravotním pojišťovnám dojdou rezervy, budou muset šetřit
Datum vydání:  24.2. 2010
Čas vydání:    16:14
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny
ID:            T201002240345001
Servis:        dbn
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin

Šnajdr: zdravotním pojišťovnám dojdou rezervy, budou muset šetřit 
Brno 24. února (ČTK) - Zdravotním pojišťovnám podle prvního náměstka ministryně zdravotnictví Marka Šnajdra letos pravděpodobně dojdou rezervy, které si vytvořily v dřívějších letech hospodářského růstu, a zdravotnictví bude muset začít šetřit. Už v roce 2011 mohou mít pojišťovny problémy s financováním péče. Je úkolem pro příští politickou reprezentaci vzešlou z voleb, aby stanovila priority, co se z veřejného zdravotního pojištění bude platit, řekl dnes Šnajdr novinářům v Brně.
Podle náměstka by měla prioritou zůstat záchrana života a specializovaná péče o vážně a chronicky nemocné. "Jejich péče, pokud je skutečně moderní a účinná, tak je mimořádně nákladná a je mimo možnosti těchto pacientů se na této léčbě podílet," vysvětlil náměstek.
Podle něj je nutné stanovit, co budou pojišťovny z veřejného zdravotního pojištění platit a na co si jako na nadstandard budou moci lidé uzavřít komerční připojištění. Revizi budou potřebovat i hustá a podle Šnajdra neefektivní síť lůžkových zdravotnických zařízení a léková politika.
Ministerstvo již vypsalo veřejnou zakázku na tvorbu národní sady standardů za 125 milionů korun. Standardy zahrnou klinicky doporučené postupy, ekonomickou složku i část pro pacienty, aby dostali jasnou informaci, jak budou léčení a především na co mají nárok.
Na tvorbě standardů se podílejí odborné lékařské společnosti a zdravotní pojišťovny. Standardy přispějí k lepšímu využití peněz zdravotního pojištění. Podle Svazu zdravotních pojišťoven vybraly pojišťovny v lednu o 800 milionů korun méně než ve stejném období loňska. Loni jim chybělo oproti plánu 14 miliard, vzaly je z rezerv. Rezervy letos dojdou.
Lednový propad výběru o 4,75 procenta tedy považuje prezident svazu Ladislav Friedrich za varující. Pokud bude trend pokračovat, bude podle něj nutné přistoupit ke zvýšení zdravotního pojištění. V opačném případě nebudou mít pojišťovny dostatek zdrojů k financování péče.
Podle Šnajdra by také pojišťovny měly v budoucnu zvýhodňovat pacienty, kteří se o své zdraví starají, a zatížit ty neodpovědné. "Ale tady je evidentní, že samozřejmě to je otázka řešení povolební a otázka toho, kdo a jak volby vyhraje," uvedl. Zatíženi by prý měli být například lidé, kteří nevyužívají placené preventivní programy, například screening na rakovinu prsu.
Náměstek řekl, že o změnách se zatím na ministerstvu uvažuje a nedostaly podobu nového zákona. Současnou sněmovnou by prý do květnových voleb stejně neprošel.
lce nam jpt

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Češi prý v Polsku kupují léky s pseudoefedrinem ve velkém
Datum vydání:  22.2. 2010
Čas vydání:    11:22
Klíčová slova: Polsko; ČR; léky; TISK
ID:            T201002220372501
Servis:        mes
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; bos

Češi prý v Polsku kupují léky s pseudoefedrinem ve velkém 
Varšava 22. února (zpravodajka ČTK) - V lékárnách v polských městech u českých hranic v poslední době přibylo zákazníků z Česka. Kupují v nich léky s obsahem pseudoefedrinu, jejichž prodej je v České republice pod kontrolou, protože je lze zneužít k výrobě drog. Informuje o tom na svých internetových stránkách polský list Gazeta Wyborcza s odvoláním na Glos Ludu, list Poláků žijících v Česku.
V Polsku se řada léků s obsahem pseudoefedrinu dá koupit bez lékařského předpisu. "Jen v roce 2009 lékárny ve Slezském vojvodství prodaly o několik set tisíc balení léků s pseudeoefedrinem více než o rok dříve," řekla Glosu Ludu Izabela Majewská, šéfka slezského úřadu pro kontrolu léků. Prodej těchto léčiv vzrostl hlavně v příhraničních lékárnách. Jejich majitelé tvrdí že největší zájem je o Ibuprom zatoki, který je určen k léčbě bolestí dutin. "Nemůžeme proti tomu nic dělat, protože nakupovat léky bez receptu neporušuje zákon," uvedl k tomu mluvčí policie Cieszyně Ireneusz Brachaczek.
Někteří čeští zákazníci prý v chtějí kupovat i deset balení léků s pseudeofedrinem, lékárníci jim ale prodávají jen dvě krabičky. Nicméně nikdo lidem z Česka nezabrání v tom, aby neobešli více lékáren. Navíc tyto medikamenty lze nakupovat ve velkém na internetu.
Přípravky s pseudoefedrinem - Modafen, Paralen plus, Aspirin Complex, Daleron, Nurofen Stopgrip a Panadol Plus Grip - byly již od loňského května zařazeny do kategorie léků bez receptu s omezením, takže byly dostupné jen na průkaz. Úřad pro ochranu osobních údajů však nařídil osobní data uživatelů léků v evidenci zničit. Jeho rozhodnutí znamenalo od října i otevření prodeje bez registrace. Nyní mohou lékárníci ověřovat totožnost toho, kdo kupuje lék s pseudoefedrinem, a prodat mu můžou nejvýše 30 tablet či sáčků některého ze šesti přípravků. Nejsou však již schopni zjistit, zda si dotyčný nekoupil léky v podobném množství v jiné lékárně.
Dnes se má česká vláda zabývat novelou zákona o léčivech, která by měla upravit výdej léků s pseudoefedrinem.
hab

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Kraje loni za regulační poplatky vydaly zhruba 480 milionů korun
Datum vydání:  19.2. 2010
Čas vydání:    18:20
Klíčová slova: ČR; nemocnice; správa; poplatky; peníze; 2009; TABULKA
ID:            T201002190775101
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; pol; pod

Kraje loni za regulační poplatky vydaly zhruba 480 milionů korun 
Praha 19. února (ČTK) - Kraje loni za regulační poplatky ve zdravotnických zařízeních vydaly zhruba 480 milionů korun. Pro letošní rok na ně vyčlenily přes 300 milionů korun, některé ale jen na první čtvrtinu nebo polovinu roku. Očekávají totiž, že vyhraje-li ČSSD květnové sněmovní volby, poplatky zruší. Kraje hradí poplatky většinou od února loňského roku.
Nejvíc peněz za zdravotnické poplatky loni vydal Středočeský kraj, a to 73,8 milionu korun. Na letošek má vyčleněno 80 milionů. Hejtman David Rath (ČSSD) už dříve řekl, že situaci zkomplikovalo, že se nepodařilo prosadit plošné zrušení poplatků ve sněmovně. Pacienti z jižních Čech stáli loni kraj na poplatcích 67,03 milionu korun.
Jihomoravský kraj loni odpustil lidem zdravotnické poplatky za téměř 50 milionů korun, pro tento rok počítá s 50 miliony korun. Možnost nechat si poplatek uhradit využívají asi dvě třetiny pacientů v kraji. O zhruba deset milionů méně zaplatil Královéhradecký kraj. Za regulační poplatky loni vydal přes 40 milionů korun. Na příští rok vyčlenil 8,5 milionu. Částka vystačí na první čtvrtletí. Počítají s tím, že poplatky letos parlament úplně zruší, nebo že kraje budou proplácet jen některé.
Zlínský kraj vloni zaplatil za regulační poplatky ve svých nemocnicích téměř 15 milionů korun. V rozpočtu na rok 2009 počítal s 28,7 milionu korun. Ministerstvo vnitra vede s krajem správní řízení, krajský mluvčí Milan Plesar ale ČTK řekl, že hejtmanství žádné změny v tomto ohledu nechystá.
Nejmenší výdaje loni měl Plzeňský kraj, proplatil pacientům zhruba 7,6 milionu korun. O peníze nejčastěji žádali senioři. Letos na poplatky v rozpočtu má 12 milionů. Nižší částka než v jiných krajích je dána zřejmě řidší sítí krajských nemocnic.
Karlovarský kraj loni na poplatky vydal 20,8 milionu korun, stejnou částku má vyčleněnou na letošek. Jsou v tom nejen poplatky, které pacienti měli uhradit v krajských zdravotnických zařízeních, ale zčásti i poplatky ze všech lékáren v kraji, které kraj začal vracet od září. Ústecký kraj na poplatcích za pacienty v krajských nemocnicích zaplatil dvojnásobek, zhruba 42 milionů korun. Letos má na ně v rozpočtu vyčleněno 24 milionů korun do poloviny roku.
Také Liberecký kraj počítá s úhradou poplatků za pacienty jen do jarních parlamentních voleb. V rozpočtu na to má proto jen deset milionů korun. Loni na ně vydal přes 22 milionů. Hejtman Stanislav Eichler (ČSSD) předpokládá, že ČSSD volby vyhraje a sněmovna pak poplatky ve zdravotnictví plošně zruší. Pokud ale sociální demokraté ve volbách neuspějí a poplatky budou zachovány, kraj je prý dál hradit nebude.
Přes 34 milionů stála úhrada poplatků za pacienty v krajských zdravotnických zařízeních Pardubický kraj. Letos počítá se 17 miliony. Podle odhadů to vystačí asi do poloviny roku. Kraj Vysočina na úhradu poplatků pro letošek vyčlenil v rozpočtu 55,5 milionu korun. Loni se z připravených 80 milionů korun vyčerpalo kolem 47,5 milionu korun. Moravskoslezský kraj stála úhrada poplatků téměř 25 milionů korun. Letos počítají s částkou 6,1 miliony korun. Kraj hradí pouze třicetikorunové poplatky u lékaře a v lékárnách. Praha regulační poplatky neproplácí. Olomoucký kraj náklady na poplatky zatím nezveřejnil. Dříve je odhadl na 36 milionů korun.
Regulační poplatky zavedl bývalý ministr zdravotnictví ODS Tomáš Julínek. Systém byl od té doby upraven. Nyní se platí 30 korun v ambulanci a za položku na receptu, za den v nemocnici 60 korun a za pohotovost 90 korun. Osvobozeny jsou děti do 18 let.
Ministerstvo vnitra vede s několika kraji kvůli hrazení zdravotnických poplatků správní řízení. Podle úřadu je způsob jejich úhrady nezákonný. Ústecký kraj kvůli tomu podal kompetenční žalobu a žádá o přerušení správního řízení.
Výdaje krajů na proplacení regulačních poplatků ve zdravotnických zařízeních v milionech korun (některé kraje nehradí všechny poplatky):
Kraj	2009	2010 (plánované výdaje)	
Praha	neproplácí	neproplácí	
Středočeský	73,8	80	
Jihočeský	67,03	-	
Plzeňský	7,6	12	
Karlovarský	20,8	20	
Ústecký	42	24 (do poloviny roku)	
Liberecký	22	10 (do parlamentních voleb)	
Královéhradecký	40	8,5 (na první čtvrtletí)	
Pardubický	34	17	
Vysočina	47,5	55,5	
Jihomoravský	50	50	
Zlínský	15 	18 	
Olomoucký	nezveřejnil, odhad 36	nezveřejnil	
Moravskoslezský	25	6,1	
Celkem	480,7 (včetně odhadu Olomouckého kraje)	301,1	
Zdroj: krajské úřady
kpe hš mol