Monitoring tisku – aktuální k 10.5. 2010

Dokumenty ze schránky:

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Asociace krajských nemocnic by mohla fungovat od ledna 2011
Datum vydání:  29.5. 2010
Čas vydání:    09:45
Klíčová slova: ČR; nemocnice; správa; kraje
ID:            T201005280305901
Servis:        dpu
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; pol; pod

Asociace krajských nemocnic by mohla fungovat od ledna 2011 
Pardubice 29. května (ČTK) - Do konce roku by mohla vzniknout asociace krajských nemocnic. Hejtmani s touto myšlenkou přišli téměř před rokem v Litomyšli, nový subjekt by měl zastřešovat zdravotnická zařízení patřící krajům, aby měly lepší pozici při vyjednávání se zdravotními pojišťovnami a státními úřady. Důležité však je, aby do něj vstoupily nemocnice ze všech krajů, řekl ČTK místopředseda Asociace krajů ČR Jiří Běhounek.
"Je to jedna z možností, jak stmelit krajská zařízení, protože v systému si stojí trochu jinak než státní nemocnice, což kritizuje i Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj OECD a Evropská unie. Musí být ale zastoupena alespoň část nemocnic ze všech krajů," uvedl Běhounek. Podle jeho informací některé nemocnice patřící krajům k myšlence přistupují spíše "vlažně".
Kraje již dostaly stanovy asociace k připomínkování a předpoklady pro zakladatelskou smlouvu. "Ve chvíli, kdy se domluví nemocnice, neboť ty musí asociaci založit, podáme to k zápisu. Zda je k tomu vůle, si ujasníme 17. června na jednání komise pro zdravotnictví rady Asociace krajů," uvedl Běhounek. Fungovat by nová organizace mohla od 1. ledna 2011.
Plán ustavení asociace krajských nemocnic kritizovaly v minulostí jiné organizace sdružující zdravotnická zařízení. Podle Asociace nemocnic ČR (ANČR), která sdružuje velké nemocnice bez ohledu na zřizovatele, by to bylo tříštění sil a zbytečné utrácení peněz za další organizaci. Asociace českých a moravských nemocnic (AČMN) zastřešující převážně střední a malé nemocnice zase prohlašovala, že jedná v dohodovacích řízeních i za některé krajské nemocnice a prosazují jejich zájmy. "Obě cítí, že by to mohla být poměrně výrazná vyjednávací konkurence. ANČR dosud měla na určité věci v jednání s pojišťovnami monopol díky podpoře státu, AČMN zase jako reakci oživila dosud nepracující krajskou sekci, zatím ale bez výsledku," uvedl Běhounek.
Podle hejtmanů by nová asociace mohla zastupovat nemocnice s více než polovinou vykázaných zdravotnických výkonů. Měla by tak mít na trhu dominantní postavení.
dos hj

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Drogistický řetězec Schlecker v ČR buduje síť vlastních lékáren
Datum vydání:  28.5. 2010
Čas vydání:    11:40
Klíčová slova: ČR; Německo; trh; léky; zdraví; firmy; Schlecker
ID:            T201005280307101
Servis:        ece
Priorita:      4
Kategorie:     obo; zdr; efm

Drogistický řetězec Schlecker v ČR buduje síť vlastních lékáren 
Praha 28. května (ČTK) - Německý drogistický řetězec Schlecker, který v Česku od roku 2007 provozuje síť stejnojmenných drogerií a nyní jich má už 170, začal na tuzemském trhu budovat síť vlastních lékáren. Schlecker otevřel prvních sedm lékáren v Praze, Brně, Liberci a Českých Budějovicích, přičemž jejich počet by se měl zvýšit. Ostatní velké drogistické řetězce se v Česku zatím prodeji léků nevěnují.
"Naše lékárny se neliší sortimentem nabízených léků od běžných lékáren na českém trhu," napsala společnost Schlecker na svých internetových stránkách. Kromě klasického výdeje léků na předpis a volně prodejných léčiv mohou lidé v samoobslužné části lékáren nakoupit i výrobky pro zdraví a krásu. "Tento unikátní koncept lékáren jsme převzali z Anglie a USA, kde již velmi dlouho a úspěšně funguje. Jedná se o moderní, prostorově velké lékárny, které jsou zařízeny a spravovány podle všech platných předpisů a nařízení," uvedl Schlecker.
Drogistickým řetězcům se otevřela cesta k lékárnám v roce 2004, kdy začala platit novela zákona o zdravotní péči v nestátních zdravotnických zařízeních. Obchodníci ale musí dodržet přísná hygienická pravidla, mít souhlas Státního ústavu pro kontrolu léčiv a zaměstnat kvalifikované lékárníky a laboranty. S lékárnami v drogeriích nesouhlasila Česká lékárnická komora.
Tuzemská síť lékáren se rok od roku rozvíjí. Předloni v Česku přibylo více než 60 lékáren a lidé jich na konci roku 2008 měli k dispozici 2445. Roste přitom podíl lékáren, které provozují řetězce. Například společnost České lékárna loni měla už zhruba 140 lékáren. Česko si vede dobře i v mezinárodním srovnání. Na jednu lékárnu připadá v Česku asi 4250 obyvatel, což je podobný počet jako například v Německu, Polsku nebo Portugalsku. Nejhustější síť je ve Velké Británii, nejřidší naopak v Dánsku.
Výdaje českých domácností za léky výrazně rostou a v letech 2000 až 2008 se podle údajů Českého statistického úřadu zvýšily ze 7,881 miliardy na 20,556 miliardy korun.
beh vju

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Některé krémy na bolest reagují na slunce podrážděním kůže
Datum vydání:  27.5. 2010
Čas vydání:    15:33
Klíčová slova: ČR; léky; opalování
ID:            T201005270451501
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Některé krémy na bolest reagují na slunce podrážděním kůže 
Praha 27. května (ČTK) - Některé krémy na bolesti kloubů a svalů mohou vyvolat nepříjemné reakce na kůži, pokud je vystavena slunci. Ne na všech těchto výrobcích je uvedeno varování, aby se jim pacient vyhnul, řekla ČTK kožní lékařka Veronika Myjavcová. Rizikové jsou podle ní zejména masti a krémy s antiflogistiky (NSA), jako například hojně užívaný a v lékárnách volně prodejný Fastum Gel. Pomáhá na bolesti akutní i chronické.
"Ani v letním období není třeba vzdávat se možnosti léčit se těmito přípravky. Důležité ale je vědět o riziku a přijmout při místní léčbě preventivní opatření," uvedla.
Reakci na slunce mohou vyvolat prakticky všechny přípravky ze skupiny NSA, kam patří diklofenak, ibuprofen, indometacin, ketoprofen, naproxen, piroxikam a kyselina salicylová. U některých je varování v příbalovém letáku, u některých na obalu. U některých ale žádné varování není.
Myjavcová doporučila jednoduchá pravidla, která riziko nepříznivé reakce vyloučí. Především by pacient měl užít jen takové množství léčiva, které odpovídá velikosti ošetřované plochy. Měl by ošetřit krémem výhradně jen postiženou oblast a pak si důkladně umýt ruce mýdlem. Natřené místo musí chránit před sluncem během léčby a pak alespoň dva týdny po jejím skončení. Stejné omezení platí i pro ty, kdo chodí do solária.
Před slunečním zářením ochrání pokožku oděv jen zčásti, látky obvykle část UV záření propouštějí. Proto je vhodné kůži i pod oděv natřít krémem s UV filtrem. Přípravek musí mít označení UVA v kroužku, to znamená vysokou ochranu proti UVA záření. Doporučuje se také co nejvyšší hodnota ochranného faktoru SPF, ideálně 50+.
"Ochranný krém se nanáší krátce po aplikaci místního protizánětlivého léčiva, přibližně půl hodiny před plánovaným vystavením se slunci, a to v dostatečném množství," dodala lékařka.
nam pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Za prodej Nurofenu výrobcům drog dostal lékař osm let vězení
Datum vydání:  25.5. 2010
Čas vydání:    13:21
Klíčová slova: ČR; soud; drogy; léky; 2.VERZE; FOTO; AUDIO
ID:            T201005250404902
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zak; sop; zdr

Za prodej Nurofenu výrobcům drog dostal lékař osm let vězení 
-------------------- 
Ke zpravodajství: FOTO ve Fotobance; AUDIO
ID foto: P201002170595901, P200912230209301
Zprávu jsme upravili a doplnili další informace v celém rozsahu.
-------------------- 
Praha 25. května (ČTK) - Za prodej léku s pseudoefedrinem Nurofen lidem, kteří z něj pak vyráběli pervitin, půjde lékař a provozovatel pražské lékárny Andrej Monakov na osm let do věznice s ostrahou. Rozhodl o tom dnes Městský soud v Praze. V odvolacím jednání potvrdil výši trestu, který muži koncem března vyměřil Obvodní soud pro Prahu 7.
Soudy muži uložily i peněžitý trest tři miliony korun, lékař dostal také zákaz provozování lékárnických zařízení a podobných činností na deset let. Senáty jej uznaly vinným z toho, že čtyřem lidem pomohl k trestnému činu nedovolená výroba a držení omamných a psychotropních látek a jedů tím, že jim od roku 2006 do poloviny roku 2008 prodal celkem zhruba šest milionů tablet léku.
Dnešní verdikt je pravomocný, možné je pouze dovolání k Nejvyššímu soudu. "Jsem zmocněn k tomu, abych prohlásil, že podáme ve věci dovolání... Můj klient je odhodlán, protože je to vysokoškolsky vzdělaný člověk, který tvrdí, že je nespravedlivě odsouzen, jít případně i k Ústavnímu soudu," řekl novinářům Monakovův obhájce Jaroslav Ortman.
Státní zástupkyně dnes ve svém odvolání poukazovala na formální pochybení ve formě špatné právní kvalifikace některých skutků. Zároveň navrhovala soudu, aby muži uložil vyšší než třímilionový peněžitý trest, který označila za nedostatečný. Ortman naopak trval na nevině svého klienta. Odvolací senát měl tak podle něj Monakova buď obžaloby zprostit, nebo prvoinstanční rozsudek zrušit a případ vrátit k novému projednání.
Městský soud dnes verdikt sice zrušil, vynesl však sám rozsudek nový. Upravil kvalifikaci některých skutků a nově muži uložil i trest zákazu činnosti. "Považujeme jeho uložení za nezbytně nutné," uvedla předsedkyně odvolacího senátu Jarmila Löffelmannová. Skutkový děj podle ní zjistil obvodní soud dostatečně.
Prvoinstanční senát muži podle soudkyně správně uložil trest v horní polovině trestní sazby, která je od dvou do deseti let, vzhledem k tomu, že šlo o "naprosto bezprecedentní jednání muže s vysokoškolským lékařským vzděláním". V kauze podle ní šlo o "zpronevěření se tomu, k čemu má lékárna sloužit".
Případ se podle Löffelmannové dotýká většího společenského problému - volného prodeje léků s pseudoefedrinem. Jde podle ní o "obžalobu společnosti", která připustí, aby farmaceutické firmy vyráběly a následně za účelem zisku volně distribuovaly přípravek, z něhož se vyrábějí drogy. "Byl tu tedy perzekvován jeden jediný člověk, který to schytá v podstatě za všechny," řekl k tomu Ortman. "To byla chyba zákonodárce, chyba ministerstva a není možné, aby za to byl viněn doktor Monakov," dodal.
Löffelmannová se kriticky vyjádřila i vůči postupu policie a státního zastupitelství v přípravném řízení. Chybou bylo podle ní například to, že policie nezajistila Monakovův majetek. Nesprávná byla i kvalifikace jednání - lékař podle ní neměl být stíhán pouze pro pomoc k trestnému činu. "Byl tu značný zisk, kterým se nikdo v přípravném řízení nezabýval," řekla soudkyně. Právní kvalifikace v podané obžalobě tak podle ní byla pro muže příznivější, než měla být.
Monakov podle pravomocného verdiktu prodával ve své lékárně v pražské Tusarově ulici enormní množství Nurofenu stop grip, a muselo mu být proto jasné, že ho kupující používají k výrobě drog. Čtyři lidé, kterým muž Nurofen prodával, již byli za výrobu drog odsouzeni.
Lékař od počátku obvinění odmítá. Tvrdí, že byl pouze provozním manažerem lékárny a staral se o její chod a údržbu. Uvedl, že manipulaci s léky nechával na zaměstnancích, nebyl prý oprávněn s léky nakládat. S běžnými zákazníky podle svých slov nejednal, do práce lékárníků nezasahoval a staral se spíš o každodenní chod lékárny. Řekl také, že o tom, že lze z Nurofenu vyrábět drogy, nevěděl.
O tom, jakým způsobem poskytovat léky s pseudoefedrinem, se vede dlouhá diskuse právě kvůli jejich zneužívání k výrobě drog. Od loňského 1. května mohli lékárníci přípravky vydávat bez předpisu pouze v omezeném množství, které dostačuje pro léčbu nachlazení. V říjnu se však výdej léků opět uvolnil a lékárny zaznamenaly vysoký zájem narkomanů. Někteří odborníci navrhují, aby byly léky s pseudoefedrinem k dostání pouze na recept.
Jiří Hardoš pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Soud: Zdravotnické poplatky musí dle zákona hradit pojištěnec
Datum vydání:  21.5. 2010
Čas vydání:    12:50
Klíčová slova: ČR; soud; zdraví; správa; poplatky; 3.VERZE
ID:            T201005210394303
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zak; zdr; pol; pod

Soud: Zdravotnické poplatky musí dle zákona hradit pojištěnec 
Doplnili jsme reakci Olomouckého kraje v 1. a 6. odstavci.
-------------------- 
Praha 21. května (ČTK) - Olomoucká záchranná služba porušila zákon, když si nechala proplácet zdravotnické poplatky od Olomouckého kraje. Rozhodl o tom středočeský krajský soud s tím, že podle zákona musí regulační poplatek jednoznačně uhradit pojištěnec. Na dotaz ČTK to dnes řekla mluvčí soudu Zuzana Steinerová. Soud podle ní zamítl žalobu záchranné služby proti kladenské pojišťovně, která zdravotnickému zařízení za toto jednání udělila pokutu. Vedení Olomouckého kraje se k rozsudku zatím odmítlo vyjádřit.
Proti rozhodnutí krajského soudu si záchranná služba může podat kasační stížnost k Nejvyššímu správnímu soudu.
"V případě, že by bylo umožněno platit regulační poplatek za pojištěnce jakémukoliv subjektu, ztratil by svůj smysl, pro který byl zákonem zaveden" vysvětlil své rozhodnutí podle Steinerové soud. Smyslem poplatků je totiž podle soudu zejména omezení zbytečných návštěv zdravotnických zařízení a předepisování zbytečných léků. Jde pravděpodobně o první soudní rozhodnutí ohledně zdravotnických poplatků ve věci samé.
"K porušení zákona dochází v případech, kdy hradí regulační poplatky kraj, podle rozhodnutí senátu krajského soudu v Praze hned dvakrát," uvedla Steinerová. Poplatek za prvé není zaplacen v uložené lhůtě, tedy při poskytnutí zdravotní péče. Kraj totiž peníze posílá až poté, kdy dostane od záchranné služby hromadné vyúčtování. Za druhé pak poplatek neplatí osoba stanovená zákonem. Pokud by mohl peníze hradit kraj, zákonodárce by to podle soudu v zákoně výslovně uvedl.
Kraj také podle krajského soudu porušuje svoji povinnost využívat svěřené peníze účelně a hospodárně. "Dochází k nezákonnému rozdávání finančních prostředků, které jsou určeny pro obyvatele celého kraje, a to jednotlivcům, bez jakéhokoli zákonného podkladu a na úkor všech obyvatel určitého kraje," vysvětlila mluvčí.
Vedení Olomouckého kraje rozsudek zatím odmítlo komentovat. "K záležitosti se nebudeme vyjadřovat do doby, než budeme mít rozsudek k dispozici," řekl ČTK mluvčí olomouckého hejtmanství Ivo Heger.
Olomoucká záchranná služba dostala za nevybírání poplatků pokutu od zdravotní pojišťovny z Kladna. Proti rozhodnutí se nejprve odvolala k rozhodčímu orgánu pojišťovny, následně podala žalobu. Soud v dubnu žalobu zamítl.
Soudy zatím rozhodovaly převážně v případech žalob soukromých lékáren na ochranu proti nekalé soutěži. Zařízení se domáhala zákazu vyplácet peníze za poplatky v krajských lékárnách pomocí předběžného opatření. V případě lékárny v Mladé Boleslavi rozhodl v září loňského roku takto již pravomocně Vrchní soud v Praze. Podle něj nesmí Středočeský kraj poskytovat prodejně léků účelové dary.
Lékárníci také zvažují, že budou podávat žaloby na náhradu škody. Budou po krajích chtít peníze, které neutržili proto, že jejich zákazníci šli do krajské lékárny, kde nemusejí platit poplatek. Cestu takových individuálních žalob už doporučilo i Grémium majitelů lékáren.
Alice Le Gearová orv pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Podle analýzy MZ ceny léků v ČR klesly, pacienti víc neplatí
Datum vydání:  20.5. 2010
Čas vydání:    16:27
Klíčová slova: ČR; zdraví; léky; 2.VERZE; OPRAVA; AUDIO
ID:            T201005200727602
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Podle analýzy MZ ceny léků v ČR klesly, pacienti víc neplatí 
-------------------- 
Ke zpravodajství: AUDIO
Opravili jsme v posledním odst. chybné "pro svého nástupce připravila novelu zákona o léčivech" na správné "pro svého nástupce připravila novelu zákona o veřejném zdravotním pojištění". Doplnili jsme vyjádření náměstka Šnajdra ve 4. odst., Grémia majitelů lékáren v 1. a 8. odst. a SÚKL v 7. odst.
-------------------- 
Praha 20. května (ČTK) - Ministerstvo zdravotnictví dnes zveřejnilo analýzu reálných cen léků za první čtvrtletí 2010. Pacienti podle ní nezaplatí za léčení víc. Pojišťovny uspoří 3,4 miliardy korun, přičemž pacientům doplatky nestoupnou. Potvrzují to i data Grémia majitelů lékáren. Podle České lékárnické komory a České asociace farmaceutických firem však pacienti platí víc, 28 procent léků, které dříve doplatek neměly, ho nyní má. Kritici ale prý vycházejí z výsledků správních řízení, firmy ceny snižují, a tak by pacienti platit víc neměli.
Lékový ústav snížil ceny léků a úhrady ze zdravotního pojištění zatím u pětiny léků. Do konce roku by revize zhruba 9000 léků měly být hotovy. Podle kritiků ovšem to, co zdravotní pojišťovny ušetří, zaplatí pacienti.
"Informace, které se objevily o růstu doplatku pacientů, jsou zcela v rozporu s tím, co má ministerstvo k dispozici," řekla dnes novinářům ministryně zdravotnictví Dana Jurásková.
První náměstek ministryně Marek Šnajdr upřesnil, že reálné ceny léků vlivem úsporného Janotova balíku klesly o sedm procent, nejvíce u léků nad 500 korun, u částečně regulovaných pak je pokles o čtyři procenta. Firmy již reagují snížením ceny, řekl náměstek.
"Pokud tedy došlo k synchronnímu snížení cen a úhrad, poplatky pacientů nestouply," zdůraznil. Náměstek ovšem připustil, že výrobci reagují s určitým zpožděním, takže se pacientům může stát, že jeden až dva týdny po vyhlášení nové úhrady zaplatí víc. Pacienti platí rozdíl mezi cenou a úhradou, v každé lékové skupině musí být ze zákona jeden lék plně hrazený z pojištění - skupin je 300, léků bez doplatku 1000, doplnil náměstek.
Ministerstvo argumentuje daty z 1600 lékáren (v ČR je 2600 lékáren a výdejen). Podle ministerstva se výrobci, kteří přišli o zisky, snaží záměrně znejistit pacienty nepravdivými údaji. Ministerstvo má pro pacienty naopak dobrou zprávu, že i v následujících týdnech budou klesat ceny a úhrady u dalších stovek léků.
Ředitel Státního ústavu pro kontrolu léčiv (SÚKL) Martin Beneš upřesnil, že dosud je 92 správních řízení pravomocných a vykonatelných, to je 1800 lékových kódů z celkem 9126. Revize byla provedena u nejvíce předepisovaných léčiv, která pokrývají 30 procent ročních nákladů zdravotních pojišťoven na léky. Například změny úhrad za hormonální léčbu rakoviny prsu znamenají roční úsporu 275 milionů korun. Za uspořené peníze nyní mohou dostat moderní lék na rakovinu prsu další pacientky.
Marek Hampel z Grémia majitelů lékáren dodal, že z dat 425 členských lékáren vyplynulo, že pacienti neplatí za léky víc. "Reálný dopad na pacienty není, výrobci kopírují rozhodnutí SÚKL," řekl.
V ČR se ročně spotřebují léky za 80 miliard korun, z nich přes 36 miliard platí zdravotní pojišťovny, zbytek je spoluúčast a volně prodejné přípravky. Z dat podle Šnajdra vyplynulo, že platby zdravotních pojišťoven nemocnicím stouply od roku 2007 o 21 procent, ambulancím o 27 procent, za léky však díky opatřením ministerstva stoupla vydání jen o šest procent.
Ministryně dnes rovněž informovala, že pro svého nástupce připravila novelu zákona o veřejném zdravotním pojištění, která přinese další úspory. Maximální ceny léků mají klesnou o deset procent, zavede se soutěž výrobců o nejnižší cenu a urychlí se i vstup levnějších generických léčiv na trh.
Naďa Myslivcová