Monitoring tisku – aktuální k 30.3. 2010

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Lékárníci poslali politikům otázky, chtějí jasná slova, ne hesla
Datum vydání:  30.3. 2010
Čas vydání:    10:20
Klíčová slova: ČR; Německo; Polsko; léky; lékárníci
ID:            T201003290523301
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Lékárníci poslali politikům otázky, chtějí jasná slova, ne hesla 
Praha 30. března (ČTK) - Lékárníci poslali politikům předvolební otázky, aby se dozvěděli, co čeká je i pacienty v lékové politice po volbách. Prezident České lékárnické komory (ČLeK) Stanislav Havlíček ČTK řekl, že chtějí od politiků slyšet jasná slova místo obecných hesel. Odpovědi zveřejní v dubnovém vydání komorového časopisu a na webu komory. Lékárníci si přečtou odpovědi, než půjdou v květnu volit.
"Primárně to není, abychom ovlivnili volební preference, ale abychom věděli, co můžeme čekat. Zdravotní programy stran jsou obecné a farmacii je věnován malý prostor," vysvětlil.
Podobně jako čeští lékárníci postupují podle Havlíčka i lékárníci na Slovensku. O víkendu se setkali čeští, polští a slovenští lékárníci v Ostravě a radili se, jak řešit problémy, které jsou v nových zemích EU stejné. Definovali předvolební otázky pro zástupce stran ve svých zemích.
Jednou z otázek je reakce politické strany na loňské rozhodnutí Evropského soudního dvora, že lékárna má být vlastnictvím lékárníka. Jde o ochranu jednotlivých lékáren proti silnějším řetězcům.
Další otázka zahrnuje kritéria pro zřizování nové lékárny, ať už demografická nebo geografická. Podle Havlíčka v zemích, kde tato kritéria mají, se nemůže stát, aby ve městě na jedné ulici či na jednom náměstí bylo nakupeno hned několik lékáren a na venkově ubývaly.
Jedna z otázek lékárníků se týká také pevné spoluúčasti, tedy i pevných doplatků - pokud má regulace přinášet úsporu, nemůže toho být prý dosaženo regulačním poplatkem, který krajská samospráva vrací.
Lékárníci se na mezinárodním setkání shodli na největším problému postkomunistických zemí, že stát si nedokáže vynutit dodržování zákonů. V Česku je to vracení regulačních poplatků kraji. V Polsku zákon omezuje síťové vlastnictví lékáren na jedno procento v regionu, ale nikdo to nekontroluje. Na Slovensku prý vydírají řetězce majitele lékáren a hrozí jim fyzickou likvidací, když neprodají lékárnu.
Česká lékárnická komora chce s politiky hovořit o podmínkách vzniku určité "sítě" lékáren, o zavedení pevných doplatků, stejných ve všech lékárnách na léky, které jsou hrazeny ze zdravotního pojištění. Na léky hrazené pojišťovnou by podle komory neměla být uplatňována reklama formou snižování doplatků a slev z ceny.
"Pacienti by měli mít v hrazené péči stejné podmínky bez ohledu na to, jestli mezi sousedními lékárnami zuří konkurenční boj," dodal Havlíček.
Naďa Myslivcová pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Ministerstvo zdravotnictví chce nový tendr na standardy péče
Datum vydání:  30.3. 2010
Čas vydání:    14:03
Klíčová slova: ČR; zdraví; péče; standardy
ID:            T201003300351801
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

Ministerstvo zdravotnictví chce nový tendr na standardy péče 
Praha 30. března (ČTK) - První lékařská fakulta Univerzity Karlovy (LF UK) protestuje proti zrušení tendru na standardy zdravotní péče. Ministerstvo zdravotnictví totiž řízení v hodnotě 125 milionů korun zrušilo s odůvodněním, že se do něj přihlásil jen jeden uchazeč. Tím byla právě 1. LF UK. Úřad uvažuje o vypsání nového tendru. Děkan fakulty profesor Tomáš Zima dnes novinářům řekl, že by byli schopni vypracovat standardy za zhruba poloviční částku, než jakou na ni úřad vyčlenil.
Standardy určí, na co má pacient nárok v rámci základní péče, a stanoví nadstandardy, za které by si lidé platili.
"Standardy jsou velmi důležitou záležitostí, očekávali jsme účast mnohem většího počtu subjektů, například zdravotních pojišťoven, odborných společností, Národního referenčního centra a dalších," řekl ČTK ke zrušení tendru mluvčí ministerstva Vlastimil Sršeň. Dodal, že ministerstvo postupuje přísně podle zákona, který umožňuje zadavateli zrušit tendr, který vyhlásil.
"Konání ministerstva v nás budí pochybnosti o transparentnosti, rovném zacházení a zákazu diskriminace při zadání veřejné zakázky," uvedli dnes zástupci fakulty. Upozorňují třeba na to, že úřad prodloužil lhůtu pro podávání nabídek jen pár hodin před jejím vypršením. Když se pak měly o měsíc později otevírat obálky s nabídkami, bylo ještě ten den výběrové řízení zrušeno.
"Není nám jasné, proč zadavatel nabídku neotevřel a neposoudil její konkurenceschopnost na trhu," kritizoval děkan. Návrh školy prý počítal s cenou 69 milionů, což je jen asi 55 procent hodnoty původní zakázky.
"U tak vysoce odborného a důležitého tématu, jakým je tvorba standardů zdravotní péče, nemůže rozhodovat pouze cena, ale za klíčové považujeme expertní hledisko. Ministerstvo se zabývá tím, jak podnítit více subjektů a zároveň zvážíme opětovné vypsání výzvy," řekl Sršeň.
Standardy by měly zahrnout klinicky doporučené postupy, ekonomickou složku i část pro pacienty, aby dostali jasnou informaci, jak budou léčeni a především na co mají nárok. Standardy umožní sledovat a hodnotit kvalitu péče podle objektivních kritérií.
Adéla Klimešová nam mal

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Zdravotní pojišťovny letos očekávají osmimiliardovou ztrátu
Datum vydání:  30.3. 2010
Čas vydání:    10:30
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; hospodářství; 2010
ID:            T201003290649401
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin; mak

Zdravotní pojišťovny letos očekávají osmimiliardovou ztrátu 
Praha 30. března (ČTK) - Zdravotní pojišťovny očekávají, že budou letos hospodařit s celkovým schodkem asi 8,06 miliardy korun. Plánují příjmy 212,06 miliardy, což je o 0,7 procenta více než loni. Výdaje by měly činit 220,12 miliardy korun, meziroční zvýšení činí 0,2 procenta. Hospodářské plány zdravotních pojišťoven ovlivňuje ekonomická krize. Uvádějí to návrhy zdravotněpojistných plánů pro letošní rok, které dostala sněmovna.
Příjmy z vlastního výběru pojistného by měly činit celkem 156,18 miliardy korun. Je to asi o 1,5 procenta méně než loni. "Odhad je mírně pesimističtější, než předpokládají makroekonomické predikce pro odhady vývoje mezd," uvádí se v souhrnné zprávě. Pokles asi na 81 procent loňska - na 2,47 miliardy korun - se očekává u příjmů z úroků, pokut, penále a prodeje majetku. Výběr pokut a pohledávek v době krize vázne, konstatuje zpráva.
Stát by měl přerozdělit pojišťovnám podle jejich odhadu za "své" pojištěnce asi 52,98 miliardy korun. Ve státním rozpočtu je na to ale o 883 milionů korun méně, uvádí zpráva. Platba státu na člověka a měsíc vzrostla od ledna z 677 na 723 korun.
Celkové výdaje na zdravotní péči pojišťovny naplánovaly asi na 210,62 miliardy korun, meziročně se zvýšily o 0,1 procenta. Ze základního fondu pojištění by měly ústavy vydat 209,75 miliardy, nárůst v porovnání s loňskem představuje 0,4 procenta. Na 46,6 procenta (864 milionů korun) mají proti loňsku klesnout výdaje na preventivní péči.
Všeobecná zdravotní pojišťovna chce vydat z fondu prevence v průměru na jednoho pojištěnce 63 korun, zaměstnanecké pojišťovny 114 korun. Nejvyšší výdaj, 185 korun, plánuje Zaměstnanecká pojišťovna Škoda, nejnižší, 48 korun, Zdravotní pojišťovna Média.
Na provoz a investice by měly letos zdravotní pojišťovny vynaložit 8,93 miliardy korun. Meziroční růst je 1,1 procenta.
Pohledávky po lhůtě splatnosti za plátci pojistného se očekávají na konci letošního roku 42,48 milionu korun. Jde proti loňsku asi o šestiprocentní nárůst.
Průměrný počet pojištěnců by měl letos činit asi 10,299 milionu lidí s meziročním poklesem o 0,8 procenta. V systému zdravotního pojištění má podle údajů pojišťoven pracovat 7292 zaměstnanců, meziroční pokles činí 1,1 procenta.
mbc pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       VZP počká s tendrem na vymáhání pohledávek do rozhodnutí ÚOHS
Datum vydání:  29.3. 2010
Čas vydání:    16:15
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; VZP; ÚOHS
ID:            T201003290534801
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin; efm

VZP počká s tendrem na vymáhání pohledávek do rozhodnutí ÚOHS 
Praha 29. března (ČTK) - Všeobecná zdravotní pojišťovna (VZP) počká s tendrem na vymáhání pohledávek za 430 milionů korun do doby, než o zakázce rozhodne antimonopolní úřad. Novinářům to po dnešním jednání správní rady řekl její místopředseda Michal Hašek. Tendr by mělo na čtyři roky získat sdružení, ve kterém je advokátní kancelář Němec, Bláha a Navrátilová, v níž má podíl bývalý ministr Pavel Němec, dále exekutor Juraj Podkonický a vymahačská firma BSP Lawyer Partners.
S bývalým ministrem spravedlnosti Němcem i někdejším šéfem tuzemské exekutorské komory Podkonickým je spojena řada kontroverzních kauz. Interní dokumenty VZP tendr navíc kritizují. Není prý jasné, zda vítěz zakázky skutečně pomůže pojišťovně získat víc peněz než dosud. VZP má na vymáhání pohledávek svůj vlastní tým právníků a úředníků.
Hašek uvedl, že správní rada měla tendr původně na programu, ale nezabývala se jím. "Důvod je jednoduchý. Nyní se celou záležitostí zabývá Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS) a nám by nepřišlo korektní, aby správní rada rozhodovala o věci, o které v tuto chvíli rozhoduje na základě studia podkladů jiný orgán veřejné správy, v tomto případě ÚOHS," řekl.
Úřad si podle staronového ředitele Pavla Horáka zatím jen vyžádal podklady. "Správní řízení nezahájil, takže my čekáme, jestli se úřad vyjádří a zahájí správní řízení, nebo nikoli," řekl před několika dny Českému rozhlasu Horák. VZP podle Anny Veverkové z tiskového oddělení očekává růst vymožených pohledávek.
Předseda správní rady a první náměstek ministryně zdravotnictví Marek Šnajdr soudí, že výběrové řízení bylo v pořádku. "Ta soutěž byla transparentní, protože byla anonymní, což já považuji za správné, a věřte tomu, že nikdo z členů správní rady do probíhajícího výběrového řízení nemá přístup, ani přístup mít nemůže. Určitě se k tomu správní rada vrátí, ale nechtějte v tuto chvíli vědět, jak se správní rada k tomu postaví," řekl.
Z vítězné nabídky plyne, že VZP má platit vítězi každý měsíc paušálně několikamilionové sumy a že se nepřihlíží k tomu, kolik skutečně firmy vymůžou. Bývalý ministr spravedlnosti Němec je znám tím, že po jeho odchodu zůstaly na ministerstvu dluhy, hlavně kvůli nekontrolovaným opravám soudů, připomněl Radiožurnál. Exministr měl i statisícové účty za telefon.
Advokátní kancelář, v níž má podíl, dnes také pracuje pro ministerstvo spravedlnosti i jemu podřízenou vězeňskou službu. Společně s firmou BSP Lawyers vymáhá i nedoplatky za mýtné.
Němec se nechtěl k tendru vyjadřovat. Prý ho má v jeho kanceláři na starosti někdo jiný.
Dalšími účastníky tendru byli slovenští podnikatelé, kteří na poslední chvíli v Česku dokupovali firmu. Jejich nabídka byla dražší než nabídka vítězná. Celá zakázka je citlivá i proto, že ve správně radě sedí vesměs politici. Většině z nich končí 8. května mandát.
nam mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Horák má pokračovat v čele VZP další čtyři roky
Datum vydání:  29.3. 2010
Čas vydání:    15:39
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; VZP; personální; 2.VERZE
ID:            T201003290418702
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; fin; efm

Horák má pokračovat v čele VZP další čtyři roky 
Aktualizovali jsme z TK a doplnili vyjádření předsedy správní rady Šnajdra v 1., 2., 4. a 5. odst., ředitele Horáka ve 3. odst. a místopředsedy správní rady Haška v 6. a 7. odst.
-------------------- 
Praha 29. března (ČTK) - Správní rada Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) dnes prodloužila mandát současnému řediteli VZP Pavlu Horákovi na další čtyři roky. Novinářům to řekl předseda správní rady a první náměstek ministryně zdravotnictví Marek Šnajdr (ODS). Horákovi končil mandát v dubnu, počátkem května skončí také dvěma třetinám členů správní rady, mezi nimi i Šnajdrovi. VZP je s více než 6,4 milionu klientů největší zdravotní pojišťovnou v Česku, její roční obrat přesahuje 140 miliard korun.
Z 28 přítomných členů správní rady dalo v tajné volbě hlas Horákovi 25. Horák byl jediným kandidátem. "Návrh získal významně většinovou podporu, potrvá od 1.dubna 2010 do 30. dubna 2014," upřesnil Šnajdr. Ocenil, že pod Horákovým vedením se finance VZP stabilizovaly a pojišťovna se stala silným hráčem na trhu. Z mnohamiliardového propadu se dostala do přebytků, ty jí letos stačí, aby pokryla výpadky příjmů a udržela kvalitu péče.
Podle Horáka se VZP chce nadále orientovat na klienta. "Nechceme se starat jen o peníze v pokladně, ale i o to, aby naši klienti dostali co nejvíce a kvalitní péče," řekl.
K jeho rychlé volbě přispěl podle Šnajdra i fakt, že kdyby VZP neměla ředitele a nepodařilo se urychleně dovolit členy správní rady, byla by největší pojišťovna bez statutárních orgánů a ředitele. "V době hospodářské krize by to bylo nezodpovědné a VZP by to oslabilo," řekl.
Bez funkční správní rady by VZP nemohla provádět zásadní investice, neměla by schválenou výroční zprávu ani zdravotně-pojistný plán. Deset členů správní rady deleguje stát, 20 volí sněmovna. Podle Šnajdra se nedá předpokládat, že sněmovna se do parlamentních voleb k volbě členů správní rady VZP dostane. Po volbách pak bude trvat, než nová sněmovna začne pracovat. Proto musí mít VZP alespoň silného ředitele.
Místopředseda správní rady, jihomoravský hejtman Michal Hašek (ČSSD) podotkl, že ČSSD měla k osobě Horáka "menší výhrady", její zástupci ale hlasovali pro Horáka, aby se VZP v době hospodářské recese nedestabilizovala.
Hašek se pokusí ve výborech získat podporu pro to, aby sněmovna alespoň část členů správní rady zvolila ještě do parlamentních voleb a správní rada zůstala funkční.
Horák převzal vedení pojišťovny v květnu 2006 poté, co ho do funkce navrhla vláda a schválila sněmovna. Zákony se od té doby změnily, dnešní rozhodnutí správní rady už vláda ani sněmovna schvalovat nemusejí. Ve vládě prosazoval před čtyřmi lety Horákovo jmenování tehdejší ministr zdravotnictví David Rath (ČSSD), s nímž Horák v devadesátých letech spoluzakládal Lékařský odborový klub.
Horák před jmenováním ředitelem VZP vedl Všeobecnou fakultní nemocnici. Jeho nástupem skončila zhruba půlroční nucená správa, kterou Rath zdůvodňoval narůstajícím dluhem VZP, jenž překročil 12 miliard korun.
Naďa Myslivcová mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Kauza prodeje Nurofenu výrobcům drog zůstává obvodnímu soudu
Datum vydání:  26.3. 2010
Čas vydání:    14:16
Klíčová slova: ČR; soud; drogy; léky
ID:            T201003260353701
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zak; sop; zdr

Kauza prodeje Nurofenu výrobcům drog zůstává obvodnímu soudu 
Praha 26. března (ČTK) - Případ lékaře a provozovatele lékárny Andreje Monakova, který čelí obvinění z prodeje velkého množství léku Nurofen lidem, kteří z nich pak vyráběli pervitin, zůstane Obvodnímu soudu pro Prahu 7. Rozhodl o tom pražský vrchní soud. Nedospěl tak k stejnému názoru, jako prvoinstanční senát, který v únoru kauzu vrchnímu soudu předložil s tím, že by se jí měl vzhledem k možnému rozsahu údajné trestné činnosti zabývat nadřízený Městský soud v Praze. ČTK to dnes řekl místopředseda obvodního soudu Roman Podlešák.
Žalobci muže viní z toho, že jako provozovatel lékárny v pražské Tusarově ulici v minulých letech prodával velké množství balení léku s pseudoefedrinem Nurofen stop grip několika lidem, přestože věděl, že z něho sami vyrábějí pervitin, nebo přípravek dodávají lidem, kteří se výrobou drogy zabývají. Tím se podle spisu dopustil pomoci k trestnému činu nedovolená výroba a držení omamných a psychotropních látek a jedů. Podle kvalifikace uvedené v obžalobě hrozí Monakovovi dva až deset let vězení. Muž obvinění od počátku odmítá a trvá na své nevině.
Obvodní soud již v rámci procesu uzavřel dokazování a vyslechl si závěrečné řeči. Namísto verdiktu však přišlo usnesení o předložení případu Vrchnímu soudu v Praze k rozhodnutí o věcné příslušnosti, tedy zda by se kauzou neměl zabývat jiný soud.
Předsedkyně prvoinstančního senátu Iveta Postulková v únoru uvedla, že z důkazů vyplývá, že množství Nurofenu prodaného v lékárně v Tusarově ulici bylo enormní, dokonce prý největší v České republice. Z výpovědí svědků například soudkyně spočítala, že muž několika lidem uvedeným v obžalobě údajně prodal celkem přes 6,2 milionu tablet Nurofenu. Z toho by podle Postulkové bylo možné získat přes 28 kilogramů metamfetaminu. Monakov je ve společnosti, která lékárnu provozuje, společníkem.
Státní zástupce v únoru soudu navrhl, aby Monakovovi uložil trest v polovině trestní sazby. Podle jeho advokáta Jaroslava Ortmana by měl trestní senát muže naopak obžaloby zprostit. "Já tvrdím, že musí být prokázána vina, že pan Monakov věděl, že se z toho vyrábí pervitin," uvedl dříve obhájce. "Opravdu jsem nevinný. Nespáchal jsem to, z čeho mě obvinili," řekl soudu Monakov. Zopakoval, že byl provozním manažerem lékárny a staral se o její chod a údržbu. Uvedl, že manipulaci s léky nechával na zaměstnancích, nebyl prý oprávněn s léky nakládat.
O tom, jakým způsobem poskytovat léky s pseudoefedrinem, se vede dlouhá diskuse právě kvůli jejich zneužívání k výrobě drog. Od loňského 1. května mohli lékárníci přípravky vydávat bez předpisu pouze v omezeném množství, které dostačuje pro léčbu nachlazení. V říjnu se však výdej léků opět uvolnil a lékárny zaznamenaly vysoký zájem narkomanů. Někteří politici a odborníci navrhují, aby byly léky s pseudoefedrinem k dostání pouze na recept.
har mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Lékařské odbory pohrozily na sněmu radikálními kroky
Datum vydání:  25.3. 2010
Čas vydání:    14:57
Klíčová slova: ČR; zdraví; LOK-SČL
ID:            T201003250190701
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr

Lékařské odbory pohrozily na sněmu radikálními kroky 
Praha 25. března (ČTK) - Odboráři pohrozili dnes na 16. sněmu Lékařského odborového klubu - Svazu českých lékařů (LOK-SČL) radikálními kroky. Přistoupí k nim, pokud politici nezohlední jejich požadavky. Chtějí jednotnou mzdovou tabulku pro zdravotnictví a zrušení nynějšího systému dalšího vzdělávání lékařů. Požadují i zrušení vyhlášky, podle níž platí zdravotní pojišťovny nemocnicím, a vydání nové. Chtějí od 1. července více peněz za léčení.
"Sněm považuje současnou situaci ve zdravotnictví za velmi kritickou. Uložil předsednictvu LOK-SČL svolat v průběhu května mimořádný sněm a připravit varianty radikálních kroků," řekl po dnešním jednání sněmu ČTK předseda LOK-SČL Martin Engel. Koncem května budou sněmovní volby, a zdravotničtí odboráři tak budou mít mimořádný sněm v době vrcholící předvolební kampaně.
Připravované kroky Engel nechtěl upřesnit. Bude to prý něco jiného než dosud, ne pouhé omezení provozu v nemocnicích na dva dny či týden. Omezením provozu by lékaři podle Engela jen "nahráli" manažerům nemocnic, že stačí méně peněz, protože se méně léčí.
Odbory se podle Engela budou ptát politiků na předvolebních mítincích i na velkých pracovních setkáních. Například na akci, kterou pořádá 24. dubna Česká lékařská komora. Přijdou tam odborní mluvčí pro zdravotnictví politických stran, které mají naději dostat se do sněmovny.
"Budeme se jich ptát na to, jak s našimi třemi klíčovými požadavky naloží," řekl Engel.
Aktuální je podle něj zejména změna úhradové vyhlášky. Ministerstvo zdravotnictví podle Engela porušilo sliby dané odborářům a stanovilo na první pololetí nižší úhrady. Odboráři chtějí více peněz a současně chtějí od pojišťoven doplatit, o co nemocnice v prvním pololetí přišly. "Současná situace vede k finančním problémům, které pro řadu zařízení mohou být likvidační," varoval Engel.
S poklesem příjmů od pojišťoven se podle něj prohlubuje personální devastace nemocnic. Pokud se platby pojišťoven nenavýší, budou pokračovat odchody lékařů do ciziny.
Naďa Myslivcová mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Celníci zadrželi 5200 padělaných léků podporujících erekci
Datum vydání:  24.3. 2010
Čas vydání:    16:27
Klíčová slova: ČR; Indie; kriminalita; léky; clo; padělky; 2.VERZE; OPRAVA
ID:            T201003240625402
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zak; zdr; obo

Celníci zadrželi 5200 padělaných léků podporujících erekci 
Ve 2. větě 3. odstavce jsme opravili chybné "... zadrželi asi 8500 kusů padělaných léků..." na správné "... zadrželi asi 7500 kusů padělaných léků...". Původně sdělený údaj opravilo generální ředitelství cel. Zprávu jsme upravili, v 4. odst. jsme doplnili vyjádření mluvčí Státního ústavu pro kontrolu léčiv Veroniky Petlákové. Doplnili jsme klíčové slovo clo.
-------------------- 
Praha 24. března (ČTK) - Celní správa zadržela 5200 padělaných kusů léků určených k léčbě poruch erekce. Jde o největší zadrženou zásilku v posledních několika letech. Informaci dnes přinesla Česká televize. Mluvčí generálního ředitelství cel Jiří Barták ČTK řekl, že celníci falzifikáty přípravků Viagra a Cialis objevili v poštovní zásilce z Indie.
"Při kontrole zásilek, které směřovaly na území Evropské unie, respektive do České republiky, celníci objevili na poště v Praze 1200 kusů padělků léku Cialis a 4000 kusů padělků léku Viagra. Léky směřovaly z Indie tuzemskému příjemci," uvedl Barták. Pokud by šlo o originály, byla by podle něho hodnota přípravků přes dva miliony korun.
"Je to bezkonkurenčně největší množství, které se nám podařilo za dlouhá léta zadržet v jedné zásilce," uvedl mluvčí. Celníci podle něho za celý minulý rok zadrželi asi 7500 kusů padělaných léků, od začátku letošního roku pak 914 kusů.
Mluvčí Státního ústavu pro kontrolu léčiv (SÚKL) Veronika Petláková upozornila na to, že přípravky Viagra i Cialis se v Česku vydávají na lékařský předpis, a tím pádem je není možné distribuovat zásilkovým prodejem nebo přes internet. "Není možné ani nakupovat tyto přípravky z třetích zemí. V rámci Evropské unie je možné nakupovat pouze přípravky, které jsou volně prodejné," řekla ČTK Petláková. Důvodem, proč jsou léky vydávány pouze na lékařský předpis, je podle ní to, že zvyšují srdeční tep. U lidí, kteří trpí srdečním onemocněním, tak mohou vyvolat například infarkt myokardu.
har rot

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Obama v Kongresu prosadil svou přelomovou zdravotní reformu
Datum vydání:  22.3. 2010
Čas vydání:    05:05
Klíčová slova: USA; zdraví; parlament; Obama; reforma; 4.VERZE; OPRAVA; AUDIO; FOTO
ID:            T201003220084104
Servis:        mus
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; for; pol

Obama v Kongresu prosadil svou přelomovou zdravotní reformu 
-------------------- 
Ke zpravodajství: AUDIO; FOTO/aktuality
V první větě prvního odstavce jsme opravili nepřesné "dnes v Kongresu zaznamenal" na "v neděli v Kongresu zaznamenal". Doplnili jsme Obamovo vyjádření ve 2. odstavci.
-------------------- 
Washington 22. března (zpravodaj ČTK) - Americký prezident Barack Obama v neděli v Kongresu zaznamenal historický úspěch, když prosadil svou přelomovou zdravotní reformu. Po několikahodinové debatě s ní souhlasila Sněmovna reprezentantů. Největší změna amerického zdravotnictví za několik desítek let by kromě jiného měla zpřístupnit zdravotní péči 31 milionům nepojištěných Američanů. Pojištění by tak mělo mít 95 procent obyvatel USA místo současných 85 procent. Senát reformu schválil již loni.
"Po téměř 100 letech jednání a frustrace, po dekádách snažení a roce nepřetržitého úsilí a debat Kongres Spojených států konečně vyhlásil, že si američtí dělníci, rodiny a malé firmy zaslouží bezpečí vědomí, že v této zemi nemoc nebo neštěstí nemohou ohrozit sny, pro něž celý život pracovali," řekl Obama novinářům. "Takto vypadá změna," uvedl také prezident, pro nějž je schválení reformy dosud největším úspěchem.
Republikáni se ještě největší změnu v americkém zdravotnictví od roku 1965, kdy byly za prezidenta Lyndona Johnsona přijaty zdravotní programy pro chudé a seniory, snažili zvrátit. Ve sněmovně se tak hlasovalo o tom, zda se zákon nevrátí k projednání do výboru. Republikáni ale neuspěli, a Obama tak reformu může podepsat. Šéf Bílého domu zatím neprozradil, kdy tak učiní. Demokraté schválení reformy přijali skandováním prezidentova hesla z volební kampaně "Yes, we can! (Ano, dokážeme to!)".
Sněmovna dnes jednala i o balíčku změn k reformě, jímž podmínila svůj souhlas se zákonem. Hlasovala totiž o senátní verzi reformy, k níž členové sněmovny mají částečné výhrady. Změny schválila, nyní je bude muset přijmout ještě Senát. Očekává se, že by tak mohl učinit v úterý. 
Sněmovna se sešla v neděli odpoledne místního času k sérii jednání a hlasování, jež rozhodla o osudu priority domácí politiky prezidenta Obamy. Šéf Bílého ze zdravotní reformy učinil klíčovou záležitost svého prvního roku v prezidentském úřadu, a spustil tak zhruba roční bouřlivou diskusi, jež hluboce rozdělila zemi. Podle některých analytiků je jednou z příčin Obamovy klesající popularity.
Demokraté k prosazení zákona potřebovali 216 hlasů. Ve sněmovně sice mají pohodlnou většinu 235 ze 435 křesel, část jejich poslanců ale nesouhlasila s některými ustanoveními senátní verze zákona. Zákon nakonec podpořilo 219 demokratů, z republikánů pro něj nehlasoval nikdo.
Citlivou byla především otázka využití federálních peněz na potraty, které verze reformy schválená v Senátu do určité míry umožňuje. Obama nakonec slíbil, že vydá exekutivní příkaz, který by měl úhradě potratů z federálních prostředků zamezit. Zajistil si tím podporu bloku poslanců, kteří jsou proti potratům. Dlouhodobá federální politika v USA zakazuje pomoc při potratech s výjimkou zákroku v důsledku znásilnění, incestu či v případě, že je ohrožen život matky.
Reforma bude americké zdravotnictví měnit postupně během několika příštích let. Většina Američanů se tak za několik let bude muset pojistit povinně, jinak budou platit pokuty. Poslední ustanovení, spotřební daň z nejdražších pojistek, pak vejde v platnost v roce 2018.
Náklady na reformu činí 940 miliard dolarů během následujících deseti let. Neměly by ale zvýšit zadlužení Spojených států, naopak vládě podle odhadů během příštích 20 let ušetří přes bilion dolarů.
Obama v reformě sleduje tři hlavní cíle. Kromě zákazu pojišťovnám odepírat lidem pojištění, odmítat proplácet péči a účtovat si za ni neodůvodněně vysoké částky jde o vytvoření zvláštní burzy, na níž by pojišťovny zveřejňovaly své nabídky, a Američané by si tak na ní mohli koupit pojištění levněji než nyní. Pokud by ani v takovém případě na pojištění nedosáhli, získali by na jeho pořízení daňovou úlevu. Posledním cílem je snížení celkových nákladů na zdravotnictví.
Šéf Bílého domu kvůli hlasování o reformě odložil cestu do Asie a telefonicky konzultoval s poslanci během jednání. Jeho mluvčí Robert Gibbs dnes na svém účtu na sociální síti Twitter uvedl, že Obama kvůli reformě absolvoval 92 telefonátů či jednání.
Reforma se týká doslova každého Američana a má dopad na šestinu americké ekonomiky. Republikáni jsou ovšem rezolutně proti ní a varovali, že demokraté draze zaplatí v podzimních volbách, kdy bude ve hře kontrola nad Kongresem. Podle analytiků je možné, že demokraté na reformu skutečně u volebních uren doplatí. Obama proto hned tento týden chce zahájit mohutnou kampaň, ve které chce změnu propagovat. Pokud republikáni ve volbách zvítězí, hrozí zrušením reformy. Reforma podle nich neúměrně zatíží stát a povede k vyššímu schodku a daním.
Svůj nesouhlas s reformou již oznámilo i mnoho států a hodlají se proti ní bránit u soudu. Bojí se, že na rozšířenou péči nebudou mít peníze. Federální vláda jim změnou také údajně zasáhne do pravomocí.
fcz dk pek drk

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Jurásková provedla opatření, která zlevní pro pacienty řadu léků
Datum vydání:  21.3. 2010
Čas vydání:    15:13
Klíčová slova: ČR; léky; Jurásková
ID:            T201003210214701
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

Jurásková provedla opatření, která zlevní pro pacienty řadu léků 
Praha 21. března (ČTK) - Ministryně zdravotnictví Dana Jurásková provedla opatření, která zlevní pro pacienty řadu léků. Ministryně v dnešním pořadu České televize Otázky Václava Moravce řekla, že rozšířila cenovou regulaci na více léků. Výdaje pojišťoven i pacientů klesnou o pět procent. Od dubna pak systém uspoří další zhruba dvě miliardy přehodnocením cen.
"Dvanáct skupin léčivých přípravků z formy neregulované je v tuto chvíli zařazeno do regulace, to je jenom jedno z opatření. To další je, že k 1. dubnu vydává Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL) správní rozhodnutí o revizi cen, bude se týkat tisíce léčivých přípravků," řekla.
Ministryně těmito kroky reaguje na propočty, které ukázaly, že řada pacientů musela od ledna platit za své léky víc než loni. Přitom slíbila, že od 1. ledna nestoupne u žádného léku pro pacienty doplatek.
Nové a pro pacienty nižší ceny budou mít například léky na snížení krevního tlaku. V úsporném "Janotově" balíčku se počítalo se snížením cen a úhrad od ledna o sedm procent. V této skupině však podle analýz ministerstva klesly ceny jen o 2,1 procenta.
"Po revizi je prudký pokles o 33 procent," řekla ministryně. Pacienti dostanou řadu léků na snížení tlaku i bez doplatku, část zůstává v režimu plně hrazeném z pojištění.
Prezident České lékařské komory (ČLK) Milan Kubek ministryni vytkl, že uspořené dvě miliardy, o nichž nyní mluví, mohlo zdravotnictví ušetřit už loni. "Nepřímo se dá vydedukovat, že tyto peníze jsme loni vyhodili," řekl s poukazem na to, že revize měla být hotova do roku roku 2008.
Zdravotní pojišťovny daly loni za léky přes 35 miliard korun.
Jurásková připustila, že SÚKL má problémy s revizí cen a úhrad léků, není ale celá vina jen na něm. O cenách a úhradách se rozhoduje ve správním řízení, v němž mají firmy a zdravotní pojišťovny možnost odvolání proti návrhu SÚKL. Naplno ji využívají, takže při dodržení všech správních lhůt se rozhodnutí protahuje.
nam jup

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Jurásková požádá vládu o zvýšení plateb za státní pojištěnce
Datum vydání:  21.3. 2010
Čas vydání:    14:52
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojištění; Jurásková
ID:            T201003210212801
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

Jurásková požádá vládu o zvýšení plateb za státní pojištěnce 
Praha 21. března (ČTK) - Ministryně zdravotnictví Dana Jurásková požádá premiéra a ministra financí o zvýšení plateb státu za děti, důchodce a nezaměstnané. Uvedla to v dnešním pořadu České televize Otázky Václava Moravce. Vláda by měla rozhodnout do konce června, pokud má stát začít platit za státní pojištěnce víc od ledna 2011. Jen navýšení plateb ale není podle Juráskové řešením, spoléhá i na vnitřní rezervy.
"Bojuji za zvýšení, co jsem ve funkci, loni v létě bylo zvýšení v návrhu protikrizových opatření, ale bohužel politici neměli ochotu to řešit," připomněla. Ocenila, že pro letošní rok má zdravotnictví ze státního rozpočtu o devět procent více. Respektuje prý ale realitu a je si vědoma, že v balíku peněz zdravotnictví stále ještě je prostor pro úspory.
"Za sebe musím říci, že bariérou plateb státu nebude ministr, ale obávám se, že stát nebude schopen peníze dát," řekla ministryně.
Prezident České lékařské komory (ČLK) Milan Kubek považuje zvýšení platby státu za klíčové. "Je to řešení rychlé, řešení nezbytné a v momentě, kdy se zrušila automatická valorizace, tak pokud vláda do konce června nerozhodne o zvýšení plateb na příští rok, tak je obrovský problém," řekl.
Zdravotní pojišťovny dostávají za zaměstnance měsíčně v průměru 2700 korun, podnikatelé platí necelých 1300 korun, osoby bez zdanitelných příjmů 1080 korun a stát dává 723 korun. Stát platí za 58 procent lidí, kteří čerpají 80 procent péče; podíl plateb státu v celkových příjmech zdravotních pojišťoven tvoří jen 22 procent.
Podle Kubka je zvýšení plateb státu otázkou priorit, zda chce kvalitní zdravotnictví, školství, nebo luxusní tanky a nejdražší dálnice. Ministr, který nedokáže navýšení prosadit, nemá podle něj na svém místě co dělat.
Zdravotnictvím proteče ročně 240 miliard korun. Mezi lety 2003 až 2007 stouply výdaje pojišťoven o 35 procent, spoluúčast pacientů o 123 procent. S ekonomickou krizí klesl výběr zdravotního pojištění, letos ještě pokrývají pojišťovny výpadek z rezerv.
Účastníci dnešní debaty se shodli, že soukromé peníze musejí přijít do zdravotnictví hlavně přes komerční připojištění. Znamená to definovat standard a nadstandard a uvolnit ekonomicky aktivním lidem peníze tím, že by jim klesly platby pojištění z 13,5 na 11 procent. Na nadstandard by se připojistili, do zdravotnictví by tak přišly další peníze.
nam jup

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       ÚS odmítl stížnost rodiny, jež žádá náhradu za továrnu na léky
Datum vydání:  19.3. 2010
Čas vydání:    12:03
Klíčová slova: ČR; soud; léky; restituce; Zentiva; Ústavní
ID:            T201003190300801
Servis:        dbn
Priorita:      3
Kategorie:     zak; zdr; efm

ÚS odmítl stížnost rodiny, jež žádá náhradu za továrnu na léky 
Brno 19. března (ČTK) - Ústavní soud (ÚS) odmítl stížnost 22 potomků a členů rodiny Fragnerových, kteří u českých soudů neúspěšně žádali náhradu za poválečné znárodnění továrny na léky nedaleko Prahy. Na základech továrny vyrostl někdejší státní podnik Léčiva, dnešní Zentiva. Obecné soudy rozhodly, že znárodnění má oporu v prezidentském dekretu a Fragnerovi nemají nárok na vydání majetku ani odškodnění. Ústavní soud ponechal rozhodnutí v platnosti, zjistila dnes ČTK z databáze usnesení.
"Ústavní soud nezjistil, že by v daném případě došlo k porušení ústavním pořádkem garantovaných práv stěžovatele, a proto ústavní stížnost jako návrh zjevně neopodstatněný odmítl," uvedl soudce zpravodaj Pavel Rychetský v rozhodnutí, které padlo počátkem března bez veřejného jednání. Soudy prý rozhodly transparentně a své názory náležitě odůvodnily.
Podnik Benjamin Fragner, továrna na léčiva převzal stát v roce 1946 podle prezidentského dekretu o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků. Šlo o jeden z takzvaných Benešových dekretů, díky kterému stát získal továrny v klíčových průmyslových odvětvích, například hutě, energetické a zbrojařské podniky. Po roce 1989 byla firma zprivatizovaná. Fragnerovi v restitučním řízení neuspěli, protože o majetek přišli před rokem 1948. Soudy o náhradu se vlečou od ledna 1993. Fragnerovi žádali asi 150 milionů korun.
Ve stížnosti potomci původních majitelů například uvedli, že podnik sice byl znárodněn, ale k přechodu vlastnického práva na stát nikdy před rokem 1948 oficiálně nedošlo. Chyběl k tomu prý nějaký konkrétní úkon, například knihovní zápis. Uvedli také, že dekret předpokládal odškodnění, ke kterému ale nikdy nedošlo. Potomci Fragnerových také tvrdili, že polistopadová privatizace byla nezákonná, protože se o ní rozhodlo ještě před vyřízením restitučních nároků.
Dílčího úspěchu rodina dosáhla v roce 2008 u Obvodního soudu pro Prahu 5, který jednotlivým žadatelům přiznal částky od 127.000 korun do jednoho milionu, celkem asi deset milionů korun. Městský soud v Praze pak ale rozhodnutí zrušil a nárok zcela zamítl, což poté potvrdil i Nejvyšší soud.
Fragnerovi ale nebyli spokojeni ani s částkou, kterou jim původně přiznal obvodní soud. Šlo totiž pouze o sumu odpovídající znaleckému odhadu hodnoty nemovitostí, které Fragnerovi vlastnili před znárodněním. Rodina ale žádala mnohem víc. Svůj nárok odvozovala z ocenění národního podniku Léčiva při jeho privatizaci. Měli prý dostat deset procent z odhadované hodnoty 1,5 miliardy korun.
Rodina Fragnerových podle údajů z tisku koupila první lékárnu v roce 1857. Získala si věhlas. V roce 1930 firma otevřela moderní farmaceutickou továrnu v Dolních Měcholupech. Dnešní Zentiva je jedním z největších výrobců léků ve střední Evropě. Loni firmu převzala francouzská farmaceutická skupina Sanofi-Aventis. Zentiva se k tradici Fragnerových hlásí na svých webových stránkách.
Jan Tomandl jpt

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Ministryně Jurásková zastaví restrukturalizaci zdravotních ústavů
Datum vydání:  18.3. 2010
Čas vydání:    11:37
Klíčová slova: ČR; zdraví; sněmovna; sociální; 2.VERZE; AUDIO; FOTO
ID:            T201003180294402
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr; for; pol; pod; sop

Ministryně Jurásková zastaví restrukturalizaci zdravotních ústavů 
-------------------- 
Ke zpravodajství: AUDIO; FOTO/aktuality
Upravili jsme v celém textu a doplnili reakci ODS a ČSSD v 1. odst., další vyjádření ministryně Juráskové ve 3. a 4. odst., poslance ODS Šťastného v 5. odst., poslance ČSSD Ratha v 6. odst., zdravotnických odborů v 7. odst., poslance KDU-ČSL Hovorky ve 12. odst. a poslance ČSSD Krákory v 11. a 13. odst.
-------------------- 
Praha 18. března (ČTK) - Ministryně zdravotnictví Dana Jurásková se rozhodla zastavit restrukturalizaci zdravotních ústavů, cítí se prý pod politickým tlakem. Řekla to dnes ve sněmovně, která i kvůli tomuto tématu svolala na žádost ČSSD mimořádnou schůzi. Jurásková současně varovala, že už v řádu měsíců čekají tyto ústavy problémy. Ze 14 zdravotních ústavů by měly zůstat jen dva: v Praze a Ostravě. ODS krok ministryně překvapil, ČSSD jej označila za dobrou zprávu.
Jurásková řekla, že se k zastavení změn v ústavech rozhodla tento týden pod tlakem, který nemůže považovat za odborný ani za tlak ve veřejném zájmu, ale musí ho považovat za tlak politický. Současně vyzvala poslance, aby neobviňovali ministerstvo, že situaci zavinilo.
Ministerstvo udělalo podle ministryně velký kus práce k zefektivnění činnosti ústavů bez ohrožení jejich odborné činnosti. "Ve chvíli, kdy bude restrukturalizace zastavena a ústavy zůstanou v té podobě, v jaké jsou teď, hrozí, že některé z nich budou mít vážné ekonomické problémy," zdůraznila před novináři.
Nejsilnějším politickým tlakem byla podle ní dnešní mimořádná schůze. "Nemám zájem bojovat s politickými stranami o naprosto věcné, pragmatické a racionální kroky," podotkla Jurásková. Nechtěla se prý rovněž jako ministryně úřednické vlády podílet na volebních kampaních.
Pro poslance Borise Šťastného (ODS) bylo vyjádření Juráskové překvapivé. "My jsme o tom nebyli informováni, ale ministryně zdravotnictví má možnost takto postupovat. Vyslechneme si její argumenty a je to samozřejmě plně v exekutivní kompetenci ministerstva zdravotnictví," řekl novinářům Šťastný.
Podle Davida Ratha (ČSSD) by změny znamenaly destrukci ústavů, které jsou důležitou součástí státního nezávislého dohledu. "Nelze to jednoduchým způsobem škrtnout," uvedl Rath. Velkou roli podle něho hrál v restrukturalizaci první náměstek Marek Šnajdr (ODS). Ostravský a zlínský ústav podle Ratha vedou s ním spojení lidé. "Celé to na nás dělalo dojem, že skutečně se tady chce potichu opět privatizovat celá řada důležitých činností, které má zajišťovat stát," prohlásil poslanec.
Plánovanou restrukturalizaci ostře kritizovaly odbory. Podle předsedy Odborového svazu zdravotnictví a sociální péče Jiřího Schlangra se změna struktury a snižování počtu zaměstnanců děje v rozporu se zákonem. Z ústavů musela podle něj od roku 2006 odejít už tisícovka zaměstnanců. Ministerstvo však jakékoli porušení zákona odmítlo.
Sněmovna v reakci na prohlášení Juráskové přerušila svou schůzi, když klub občanských demokratů požádal o téměř hodinovou přestávku na poradu. Nyní už diskuse pokračuje.
Jurásková poslance ve svém úvodním proslovu ujistila, že není účelem aktivit ministerstva ani privatizace, ani snižování počtu zdravotních ústavů. Dodala také, že na základě žádosti sněmovního výboru pro zdravotnictví svolala právě na dnešní odpoledne seminář o zdravotních ústavech, kterého se ale podle ní zúčastní jen několik málo poslanců. "Dovoluji si tedy zapochybovat o tom, zda jde skutečně o informace a o věc jako takovou," konstatovala.
Informovala je, že proces restrukturalizace zdravotních ústavů měl za cíl vybudovat odborně-technické laboratorní základny, které by spolupracovaly pro účely zdravotního dozoru a účelně využívaly peníze a majetek.
Předseda sněmovního výboru pro zdravotnictví Jaroslav Krákora (ČSSD) citoval z dopisu, který obdržel od zaměstnanců zdravotního ústavu Ústeckého kraje, podepsaného tamními lékaři. Ti ho informovali o plánu ministerstva a uvedli, že cílový stav je v rozporu se zákonem o ochraně veřejného zdraví.
Podle dřívějšího prohlášení poslance KDU-ČSL Ludvíka Hovorky chtělo ministerstvo zrušit fungující síť primární prevence. Podle ministerstva by omezení nehrozilo. Všichni odborní terénní pracovníci by zůstali v terénu, omezila by se jen administrativa a skončilo by vedení některých ústavů.
Krákora dnes navrhl text usnesení, v němž by sněmovna vyzvala ministerstvo, aby zastavilo přípravu organizačních změn ve zdravotních ústavech, které se podle něj pohybují na hraně zákona. Dva měsíce před volbami podle něj není na takové změny vhodná doba, a jejich důsledky navíc mohou být nevratné.
Martin Neliba mbc nam pba