Monitoring tisku – aktuální k 18.10. 2009
Vláda zamítla návrh na zrušení zdravotních poplatků	
12.10. 0  	
	
zpět	
PRAHA (MEDIAFAX) - Vláda v pondělí zamítla návrh zákona, který počítal se zrušením zdravotních poplatků a ponecháním ochranného limitu ve výši 2500 korun. Předkladatelé, komunističtí poslanci Soňa Marková a Milan Bičík, návrh označili za pomoc...

PRAHA (MEDIAFAX) - Vláda v pondělí zamítla návrh zákona, který počítal se zrušením zdravotních poplatků a ponecháním ochranného limitu ve výši 2500 korun. Předkladatelé, komunističtí poslanci Soňa Marková a Milan Bičík, návrh označili za pomoc občanům v době hospodářské krize.

Zrušení zdravotních poplatků je od jejich zavedení v roce 2007 evergreenem. Naposledy se je komunisté pokusili zrušit novelou, kterou Poslanecká sněmovna schválila, ale zamítl ji senát a dolní komoře ji vrátil s pozměňujícími návrhy. Ve sněmovně neprošla ani senátní verze, ani původní návrh, v němž poslanci KSČM rušili poplatky a také ochranný limit. Ten nyní v novele nechali. Podle Markové je nezbytný pro seniory a lidi s nízkými příjmy, kteří musí brát hodně léků.

Poplatky u lékaře od letošního dubna neplatí děti do 18 let. Ochranný limit seniorům nad 65 let a dětem klesl z pěti tisíc korun na polovinu.

Adriena Růžičková, 

			

Ve zdravotnictví se s odborností musí prolínat i lidskost			
14.10.2009  			
Jan JELÍNEK			
zpět			
PŘEDSTAVUJEME MUDR. EVU KAŠOVOU, LÉKAŘKU Z RAKOVNÍKA, KANDIDÁTKU KSČM VE STŘEDOČESKÉM KRAJI DO SNĚMOVNY

*  Máte soukromou interní ambulanci, kandidujete na sedmém místě v odložených volbách do Poslanecké sněmovny s krédem: »Společně za bezplatné a dostupné zdravotnictví. « Proč jste se jako člověk bez politické příslušnosti rozhodla kandidovat za »haněnou« komunistickou stranu?

Protože mám velké sociální cítění a jsem levicově orientována. Nynější společenskou situaci chápu především jako krizi morálky. Za dvacet let jsem nezaznamenala od ODS, ČSSD ani jiné politické strany jakoukoliv skutečnou snahu o zlepšení života většiny obyvatel naší země. Češi se sice nyní mají nejlépe, jak se kdy měli, ale jen někteří. Ostatní se mají hůře. Vadí mi, že dlouhodobě neexistuje politická vůle věcně se dohodnout na čemkoliv. A kde chybí argumenty, nastupuje primitivní antikomunismus. Nedobrá situace ve společnosti vyžaduje naléhavě hledat řešení do budoucna. Bohužel, z jednání vysoce postavených politiků je až příliš patrná snaha o osobní, nikoliv společenský prospěch. Stačí připomenout dobře placené funkce v dozorčích radách.

* Jistě jste od svých pacientů získala poznatky o jejich názorech na úroveň českého zdravotnictví. Na co si nejvíce stěžují?

Vedle absence pohotovostních lékařských služeb kritizují pacienti hlavně poplatky v lékárnách za léky a rozdílné doplatky na stejný lék, což objektivně představuje i několik set korun za jedno balení! Začíná se projevovat nedostatek stomatologů.

* Doplatky na léky a poplatky v lékárnách jsou především pro seniory a chronicky nemocné lidi velkou finanční zátěží. Existuje nějaké východisko?

Zavedení poplatků bylo zdůvodňováno tím, že jde o regulační mechanismus. Ve skutečnosti se předpoklad nepotvrdil, pacientů neubylo. V rámci celé České republiky představují poplatky značnou sumu. Ta se stává majetkem vlastníků zdravotnických zařízení. Je třeba připomenout: prostřednictvím daně z příjmů a odvodů na sociální pojištění se část peněz, vybraných od nemocných, vrací do státního rozpočtu. O tom, kolik majitel zdravotnického zařízení bude investovat do jeho vybavení, rozhoduje pouze on.

* Mělo by být české zdravotnictví dostupné a bezplatné pro všechny občany bez ohledu na jejich příjmy?

Špatná sociální situace občana by rozhodně neměla bránit jeho přístupu k potřebné zdravotní péči. Souhlasím s příspěvky pacienta na stravu při jeho hospitalizaci v nemocnici s výjimkou dětí, osamělých důchodců, a také s výjimkou matek v porodnici.

* Jak byste řešila svízele českého zdravotnictví? Prvním předpokladem k jejich vyřešení je detailní rozbor toku financí a určení tzv. černých děr našeho zdravotnictví.

Stejně jako v jiných oborech je třeba konečně používat zdravý rozum a projevit dobrou vůli stav zdravotnictví zlepšit. Zdravotnictví je oborem, v němž by s odborností měla jít ruku v ruce i lidskost.

***

 			

Antimonopolní úřad povolil skupině Penta rozšířit zdravotnické impérium			
13.10.			
hal, kub			
zpět			
Investiční skupina Penta významně posílí ve zdravotnictví, když převezme síť laboratoří od konkurenční J&T. Ta se nadále odstřihuje od aktivit, jež nesouvisejí s bankou.

Společnost Penta může převzít osm diagnostických laboratoří od  konkurenční finanční skupiny J&T, která laboratoře v Praze, Ostravě, Třinci, Valašském Meziříčí, Brně a v Poděbradech zastřešuje společností AeskuLab Holding. Převzetí povolil jí to Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS), který spojení ve zjednodušeném řízení schválil bez podmínek.Penta tak pokročila o hodný kus na své cestě k budování silné středoevropské skupiny v oboru zdravotnické diagnostiky. Již v červenci totiž získala 90procentní  podíl v polské firmě DD Lab, která vlastní síť deseti zdravotnických laboratoří  ve Varšavě, Lodži či Krakově. K tomu vlastní skupina už delší dobu téměř tři desítky laboratoří na Slovensku.

"Jsme v oboru zdravotnické diagnostiky už teď číslem jedna na Slovensku a čtyřkou v Polsku, převzetí laboratoří od J&T by nám vyhovovalo," řekl koncem září HN spolumajitel Penty Jaroslav Haščák.

J&T vlastní v České republice osm laboratoří - v Praze, Ostravě, Třinci, Valašském Meziříčí, Brně a v Poděbradech. Síť zastřešuje společnost AeskuLab Holding.

Co vlastní Penta

Projekty ve zdravotnictví

* Alpha Medical Ventures, DD Lab - největší řetězec zdravotnických laboratoří na Slovensku, čtyřka trhu v Polsku
* Mediclinic - síť ordinací v Česku
* Dovera - zdravotní pojišťovna, Slovensko
* ProCare - síť nemocnic, Slovensko
* Dr. Max - lékárny (ČR, Polsko, Slovensko)
* NOVĚ síť 8 laboratoří od AeskuLab

Další projekty

* Žabka, polsko-česko-slovenský řetězec prodejen
* Fortuna - sázková kancelář (ČR, Polsko, Slovensko, Chorvatsko)
* Aero Vodochody (letectví)
* Hasau (výroba oken - Polsko, Slovensko)
*Drátovna Hlohovec, Drumet (drátovny - Polsko, Slovensko)
* AVC (díly pro automobily)

Historie

Vznikla v roce 1994 jako obchodník s cennými papíry, od roku 2000 investuje do private equity projektů. Loni konsolidovaná aktiva dosáhla 2,3 mld. eur, příjmy 1,9 mld. eur.

Vlastníci

Marek Dospiva, Jaroslav Haščák, Martin Kúšik, Jozef Oravkin, Jozef Špirko

AeskuLab Holding, a.s. vlastní diagnostické laboratoře provádějící  laboratorní vyšetření v oborech biochemie, hematologie, imunologie, klinické  bakteriologie, cytologie, virologie, parazitologie, včetně vyšetření TBC a  další.

Na český trh vstoupil v roce 2006, tehdy pod původním názvem Svět Zdraví,  a.s., postupným nákupem nestátních zdravotnických zařízení. Ve výše uvedených  firmách získal stoprocentní podíl loni a předloni. Jediným majitelem AeskuLab  Holdingu byla dosud společnost MCH Medical Care Holding II Limited se sídlem v  kyperské Nikósii.

Penta byla založena v roce 1994. Věnuje se například akvizicím velkých a  středně velkých firem či restrukturalizačním projektům v celé řadě evropských  zemí. Nejvíce investičních projektů zatím Penta realizovala v Česku, na  Slovensku a v Polsku.Lukrativní diagnostika

Zdravotnická diagnostika ve střední Evropě je pro investory atraktivní. Jen evropská trojka v oboru, rakouský FutureLab, který podniká také ve Švýcarsku, Rumunsku, Německu, Maďarsku a Slovensku, investoval podle serveru motejlek.com do nákupu laboratoří v posledních letech jen v České republice kolem půldruhé miliardy korun.

Skupině Penta loni klesl zisk o 40 procent - čtěte ZDE

Nová banka v Česku: Penta otevírá Privatbanku - čtěte ZDE

J&T se rozlétla k úspěchu i díky politikům - čtěte ZDE

J&T začala budovat laboratorní byznys před několika lety, když se rozhodla vytvořit velkou zdravotnickou skupinu. Nakoupila na Slovensku také čtyři nemocnice, založila tu vlastní Evropskou zdravotní pojišťovnu. Na český trh laboratoří vstoupila v roce 2006.

Když ale na Slovensku současná sociálnědemokratická vláda omezila soukromé aktivity ve zdravotnickém sektoru a znemožnila soukromým hráčům ve zdravotním pojištění tvořit zisk, rozhodla se J&T aktivity ve zdravotnictví utlumit. Už na jaře uvedl v rozhovoru pro HN spolumajitel J&T Patrik Tkáč, že se skupina nebrání prodeji zdravotnických aktiv, pokud za ně dostane dobře zaplaceno.

Penta se naopak zdravotnictví věnuje cíleně - i když i jejími záměry na Slovensku zamíchal nový kurz po pádu pravicové vlády. Dotklo se to ale hlavně její zdravotní pojišťovny Dovera. Penta nadále posiluje středoevropský řetězec lékáren Dr. Max a pod značkou Mediclinic rozvíjí síť soukromých ordinací.

			

Platby za regulační poplatky v lékárnách se prudce zvyšují			
14.10.2009  			
IVANA KALINOVÁ			
zpět			
Oproti srpnu proplatil v září Karlovarský kraj lidem třikrát více. Více než půl milionu korun

Karlovarský kraj/ Celkem 582 tisíc korun proplatil občanům v měsíci září Karlovarský kraj za regulační poplatky v lékárnách. To je téměř třikrát více než v měsíci srpnu, kdy poplatky stály 193 500 korun. V srpnu ovšem kraj proplácel poplatky pouze v Ústavní lékárně Karlovarské krajské nemocnice.
„Od září totiž mohou občané žádat o proplacení poplatků ze všech jednadevadesáti lékáren v regionu. Musí tak učinit prostřednictvím formuláře, který najdou na webových stránkách kraje nebo přímo v lékárenských zařízeních,“ uvedla krajská mluvčí Andrea Bocková.
Karlovarský kraj obdržel celkem 3 986 žádostí, z toho ale úředníci museli 478 zamítnout. „Nejčastějšími prohřešky, kterých se občané dopouštějí, jsou chybná čísla bankovního účtu nebo jeho neuvedení, nedodržení lhůty tří pracovních dní nebo nepodepsaná žádost a neposkytnutí souhlasu se zpracováním osobních údajů,“ vysvětlila Bocková.
Problémy podle krajské mluvčí působí lidem také zasílání dokladů z lékárny vystavených před datem účinnosti proplácení poplatků krajem, to znamená před 1.zářím 2009.
Nově bylo radou kraje schváleno, že finanční dary se zasílají na bankovní účet uvedený žadatelem v žádosti. „Podle tohoto usnesení už nemusí jít přímo o bankovní účet žadatele, jak bylo původně požadováno, ale o účet kohokoli jiného, například příbuzných,“ vysvětlila krajská mluvčí.
Podle vedení kraje je rovněž připraven ke schválení materiál, který bude upravovat problematiku špatně, popřípadě nedostatečně vyplněných žádostí o proplacení daru. „Bude stanoveno pravidlo, že pokud žádost nesplní všechny uvedené podmínky, bude zamítnuta, a zároveň tato informace nebude žadateli písemně oznámena. Požadavky těch, kteří si chtějí ověřit, zdali byla jejich žádost akceptována, budou vyřizovány telefonicky,“ zdůraznila Bocková.
Berenika Podzemská, krajská radní pro zdravotnictví (hnutí Doktoři), považuje refundaci poplatků v lékárnách za nesystémové řešení. „Považuji ale za důležité, že se nyní vracejí ve všech lékárnách a není překračován zákon,“ uvedla. Podle Podzemské je nutné usilovat o zrušení regulačních poplatků na parlamentní úrovni.
Podle oslovených lékárníků mají lidé, a to nejenom senioři, o refundaci poplatků za léky zájem. „My jim poskytneme formuláře a oni si je vyplní. Zájem mají,“ uvedla Barbora Vojtková z lékárny v Lázeňské v Karlových Varech.

Foto popis| ZÁJEM? Někteří lidé si o formuláře kvůli proplácení léků vůbec neřeknou. Procedura se jim zdá zdlouhavá. Jiní refundace beze zbytku využijí. Karlovarský kraj nyní regulační poplatky proplácí ve všech lékárnách.
Foto autor| Foto: Deník
Region| Zapadní Čechy	

Paradoxně bohaté pojišťovny			
15.10.2009  			
			
zpět			
Zatímco na účtech zdravotních pojišťoven peníze přibývají, nemocnice krvácejí.

Jeden z bonmotů zní: Když dostane frankfurtská burza rýmu, je z toho v Praze zápal plic. Před rokem nás politici ujišťovali, že naše země je »ostrovem stability« a světová krize se nás nedotkne, brzy ale nastal zvrat. Důsledky krize dopadly i na Česko.

Jak je ale možné, že tuzemského zdravotnictví se zatím netýká? Příjmy se nezmenšují, platby probíhají plynule. Není v Česku paradoxně zdravotnictví oním »ostrůvkem stability uprostřed oceánu chaosu«? Svědčí pro to například růst zůstatků zdravotních pojišťoven, jež letos v pololetí vyšplhaly k téměř 40 miliardám korun.

Zatímco peníze na účtech pojišťoven utěšeně přibývaly, nemocnice krvácely. Letos po různých »regulacích« dostávají mnohé ještě méně než loni. Výsledkem je odchod dvaceti tisíc zaměstnanců ze zdravotnictví a nedostatek sester.

Vyšší příjmy díky batolatům

Tolik peněz naše zdravotnictví ještě nikdy v historii nemělo. Abychom tento paradox objasnili, musíme se podívat na dva ukazatele. Nejdůležitějším je růst mezd. Možná to mnohé překvapí, neboť na svých výplatách tento trend nezpozorovali. Mzdy ale letos rostly první dvě čtvrtletí tempem okolo tří procent. Pokryly tak celý výpadek z přírůstku počtu nezaměstnaných. O zbytek se postaraly zvýšené platby z eráru za matky na mateřské, děti, nezaměstnané či důchodce (státní pojištěnce). Výsledkem je stejný výběr jako loni (viz Příjmy pojišťoven).

Až do letošního září se tedy výběr pojistného pohyboval kolem sta procent loňského stavu. Ten byl přitom v posledních letech zdaleka nejvyšší.

Původně však experti na letošek předpovídali miliardové propady. Ty se nekonají a rozdíly jsou nanejvýš v promilích.

Výběr pojistného byl loni stabilní, především platba za státní pojištěnce, jež se pohybovala kolem 3,94 miliardy korun měsíčně. Změnu jsme zaznamenali až letos. Výběr pojistného se liší jen nepatrně, meziročně poklesl jen o procento. Rozdíl je prakticky celý pokryt vyšší platbou za státní pojištěnce, která naopak stoupla o bezmála tři procenta.

Po dlouhé době se ovšem projevil přirozený přírůstek obyvatel, kdy porodnost nečekaně převýšila úmrtnost.

Počet státních pojištěnců vzrostl z 5,88 milionu lidí koncem loňského roku na zářijových 6,03 milionu.

Tolik řeč čísel. Ta přece jen překvapila, neboť tak příznivý vývoj se neočekával. Co se týče příjmů, do konce roku velké změny neočekáváme. Podle balíčku ministra Eduarda Janoty se dá očekávat mírné odmrazení plateb z eráru. Za jednoho pojištěnce by stát měl zaplatit 723 korun měsíčně místo dnešních 677, což by příští rok přineslo tři až čtyři miliardy.

Spoluúčast na hranici únosnosti

Za Topolánkovy vlády spoluúčast pacientů (tedy regulační poplatky, doplatky za léky a zdravotnické pomůcky a podobně) akcelerovala. V roce 2007 stoupla o necelých devatenáct a loni o lehce přes třináct procent.

Za čtyři roky ovšem její růst dosáhl neuvěřitelných 64 procent. Tempo bylo ještě rychlejší než růst příjmů farmaceutických skupin. Uvážíme-li, že čtyři pětiny z toho zaplatili důchodci a rodiče dětí, je zřejmé, že i díky krizi se už spoluúčast ocitla na samé hranici sociální únosnosti.

Méně jasná je prognóza výdajů zdravotních pojišťoven, které v posledních letech vykazují přebytky. Lze jen spekulovat, jaký byl jejich pravý důvod, neboť ani pojišťovny krizi nepředpokládaly a protikrizový polštář neplánovaly.

Přírůstky HDP ve stejné době atakovaly pět procent a odhady na letošek ještě loni předpovídaly růst 4,5 procenta. Růst příjmů ve zdravotnictví v posledních letech šplhal až k deseti procentům i díky razantnímu zvýšení spoluúčasti. Ta koncem roku 2008 stoupla k šestnácti procentům z celkového balíku peněz ve zdravotním systému.

Taková situace se ale u příjmů v příštích letech opakovat nebude. Odhady HDP na letošek se z Kalouskovy »záporné nuly« posunuly k poklesu o dvě až 4,5 procenta. Příjmy zdravotnictví však nejsou navázány ani tak na HDP jako spíše na růst mezd, jak nám objasnily nečekaně dobré výsledky příjmů systému.

Dosud ale nevíme, jak dopadne letošní rok. Úhrady za zdravotní péči nemocnicím a lékařům na rok 2010 stanoví ministerstvo, neboť dohodovací řízení skončilo nedohodou.

Kam zmizelo pět miliard?

Mezi výdaji zaslouží pozornost výdaje za léky. Po stagnaci, o níž se v roce 2006 zasloužil tehdejší ministr zdravotnictví David Rath, který zastropoval náklady na léčiva, rostou opět dvouciferným tempem. Také proto v Česku činí celkově čtvrtinu i více z celkových výdajů zatímco v EU15 dosahuje tento podíl jen patnácti až osmnácti procent. Právě do této oblasti musejí směřovat první kroky každé reformy.

Změny systému by měly posvítit i na zakalenou průhlednost hospodaření pojišťoven. Jejich smluvní politika se neřídí závaznými pravidly, a tak za stejnou práci někdo dostává více, jiný méně. Smlouvu na péči někdo dostane, jiný nikoliv. Odvolat se není kam. Pokud neexistují jasná pravidla, vytváří to podhoubí pro korupci. Veřejné peníze jistě patří pod veřejnou kontrolu.

Klasikou se stal dosud neobjasněný rozdíl mezi příjmy a výdaji ve třetím čtvrtletí roku 2008. Na účty pojišťoven tehdy přiteklo 51,9 miliardy a odteklo z nich 46,3 miliardy korun. O přebytek 5,6 miliardy měl narůst zůstatek systému. Ten ale vzrostl jen o necelou miliardu a rozdíl zůstává i po poslanecké interpelaci neobjasněn.

Frankfurtská rýma na ústupu

Kromě makroekonomiky hraje důležitou roli i daňová soustava. Reformní balík Topolánkovy vlády představoval díky zmrazení plateb za státní pojištěnce, zvýšení DPH na léky a osvobození příjmů nad čtyřnásobek průměrné mzdy od placení pojistného asi osmimiliardový výpadek zdrojů, který měl být částečně kompenzován regulačními poplatky.

Podzimní volby měly prozradit, jakým směrem se bude ubírat daňová politika a jak ovlivní zdravotnictví. Prozatím se musíme spokojit s »krizovým balíčkem« a počkat do jara. Ten asi ztlumí příjmy systému (kvůli poklesu mezd ve státním sektoru), ale zvýší odvody za státní pojištěnce. Zatím nelze odhadnout, jestli se vzájemně vykompenzují.

Další neznámou je délka krize. Vesměs se předpokládá, že recese pozvolna končí a brzy dosáhne svého dna. Po kulminaci krize nastává zotavení, které přináší zvýšenou poptávku po pracovních silách, růst mezd, přírůstky HDP a více zdrojů do zdravotnictví. Tato vzestupná vlna by měla opět vynést nahoru i české hospodářství stejně, jako jej v této chvíli táhne dolů.

Z toho lze vycházet při odhadu finanční situace zdravotnictví pro příští léta. Zatím vše nasvědčuje tomu, že letošní příznivý vývoj výrazně nesníží disponibilní prostředky. Měly by být obdobné jako loňských 267 miliard korun. Určitý propad lze očekávat až v roce 2010 v důsledku schváleného balíčku a pokračující recese. I ten by ale měly stávající rezervy pokrýt.

Jestliže se světová ekonomika v příštích dvou letech zotaví, nemělo by to naše zdravotnictví nijak zvlášť pocítit. Existující polštář může dobře tlumit výpadky zdrojů v roce 2010, snad i v roce následujícím. Pak by měla do hry vstoupit skutečná reforma, která přinese strukturální změny, zprůhlední finanční toky a zabrání vyvádění prostředků mimo zdravotnictví.

Pacienti i zdravotníci v ČR tedy mohou být zatím relativně klidní a jen se tiše modlit, aby frankfurtskou burzu její »rýma« přešla co nejdřív.

Petr Fiala,

člen rady Asociace českých a moravských nemocnic

			

Tržby distributorů léků přes pokles prodaného objemu vzrostly			
19.10.2009  			
(ČTK)			
zpět			
Počet prodaných balení léků ve třetím čtvrtletí letošního roku meziročně poklesl o 3,5 procenta na 69,2 milionu balení. Distributoři za ně utržili celkem 12,1 miliardy korun, tedy meziročně o 7,7 procenta více.
Ve srovnání s druhým čtvrtletím letošního roku se počet prodaných balení léků snížil o 2,5 procenta. V cenách výrobců klesl objem prodejů mezičtvrtletně o 5,8 procenta, uvedl Pavel Machovský z pobočky společnosti IMS Health, která výzkum prováděla. Za uplynulých 12 měsíců od října 2008 do konce letošního září klesl objem prodejů balení léků v porovnání s předcházejícím obdobím o 5,6 procenta na 293,3 milionů balení. Celková částka zaplacená za prodaná balení léků meziročně vzrostla o 6,2 procenta na 49,3 miliardy korun.	

Hašek: Krajské nemocnice jsou v nevýhodě			
19.10.2009  			
* Olga Pavlíková			
zpět			
Krajská zdravotnická zařízení jsou podle Rady Asociace krajů České republiky znevýhodňovaná vůči státním a hrozí jim kvůli tomu vážné problémy. Na vině je především rozhodnutí bývalé vlády navýšit mzdy zdravotníkům.

Podle předsedy Rady Asociace krajů (RAK) a jihomoravského hejtmana Michala Haška (ČSSD) peníze pro státní zařízení jsou, ale kraje je k dispozici nemají. Ministerstvo zdravotnictví se s nimi údajně nechce bavit. Ministerstvo kritiku odmítlo.
Podle Haška zvala Rada Asociace krajů ministryni Danu Juráskovou na svá jednání už dvakrát, ani jednou nepřijela. Podle členů RAK je tento stav dále neudržitelný, a proto kraje požádají předsedu vlády Jana Fischera, aby svolal jednání za účasti ministryně a šéfa Všeobecné zdravotní pojišťovny.

MZ: Peníze dostávají všechny nemocnice

„Státní nemocnice jsou upřednostňovány a mezi nimi a krajskými zařízeními se rozevírají nůžky. Nechceme konflikt, ale dohodu. Jenomže s námi nikdo nejedná,“ konstatoval Hašek.
Mluvčí ministerstva Vlastimil Sršeň řekl ČTK, že na navýšení platů dostávají peníze od pojišťoven všechny nemocnice. Ministryně vyjednala se všemi zdravotními pojišťovnami způsob financování růstu platů ve všech nemocnicích. Od července mají mít sestry víc o 15 procent, zhruba o 2500 korun.
Ze srpnového průzkumu České asociace sester ale vyplynulo, že přidáno dostala jen třetina sester, hlavně ve státních nemocnicích.
„Navržený systém je zcela transparentní a pro všechna lůžková zařízení naprosto stejný,“ zdůraznil Sršeň. Pojišťovny posílají peníze nemocnicím podle počtu sester v daném zařízení, zohledňují i jejich pracovní pozici. Pojišťovny na to uvolnily 1,2 miliardy korun. Krajské nemocnice, stejně jako ty státní, musejí najít prostředky jen na daňové odvody, řekl mluvčí pro ČTK.

Kraje varovaly, že na navýšení nemají rezervy

Podle ministerstva si s tím manažeři musejí poradit, pokud považují zachování kvalitní péče pro občany kraje za důležité. „Pokud nyní tvrdí, že na navýšení nemají finanční prostředky, je potřeba se ptát, kam v krajích mizejí peníze, o které stouply platby pojišťoven a které byly určeny na zvýšení mezd,“ uvedl mluvčí. Připomněl, že na schůzce s ministryní slíbili hejtmani postupovat při navýšení platů stejně jako stát, to znamená, že peníze od pojišťoven, které dostanou navíc, na platy skutečně použijí. Někteří ale už tehdy varovali, že kraje na zvýšené náklady nemají rezervy.

Friedrich: Narušením rozpočtu pojišťoven vznikají komplikace

Prezident Svazu zdravotních pojišťoven Ladislav Friedrich k tomuto tématu řekl, že pojišťovny dodají nemocnicím peníze, které mají být použity na mzdy zaměstnanců, v některých případech na konci roku v rámci konečného vyúčtování. „Pojišťovny se během roku s nečekanými výdaji musí vypořádat postupně, protože každé narušení předem naplánovaného rozpočtu přináší nemalé komplikace,“ sdělil Friedrich. RAK také jednala o úhradách regulačních poplatků ve zdravotnictví, které kraje ve svých nemocnicích a lékárnách občanům proplácejí. Nedošla ale ke konkrétnímu závěru. Podle Haška i nadále platí, že kraje budou svůj postup koordinovat. Přestože mají ve svých příjmech propady, a příští rok může být údajně ještě horší, na proplácení poplatků zdroje budou. „Poplatky budeme proplácet, protože jsme to lidem před volbami slíbili,“ dodal.

Foto popis| * Michal Hašek

			

Péče o zdraví je lepší a dostupnější, ale platí se			
17.10.2009  			
Filip Sušanka			
zpět			
Praha - Čeští lékaři po listopadové revoluci doháněli své západní kolegy, za kterými výrazně zaostávali. Nyní už se dostali na jejich úroveň.

"

Vysoce specializovaná moderní péče světových standardů, nejnovější léky běžně dostupné jen chvíli po jejich schválení, špičkové vybavení nemocnic a operačních sálů vycházející z posledních poznatků.Bez léků, bez vybavení

To, co dnes považujeme za zcela běžné, bylo ještě před dvaceti lety v tehdejším Československu utopií. Nedostatek kvalitních léků, takřka historické vybavení a špatný přístup k informacím o nejnovějších trendech světové medicíny museli čeští lékaři dohánět svým nasazením a umem. „Úroveň našeho zdravotnictví se za uplynulých dvacet let velmi zvýšila. Lékařské vybavení a dostupnost léků a informací se s dobou před listopadem 1989 vůbec nedá srovnat,“ prohlásil viceprezident České lékařské komory Zdeněk Mrozek.Přečtěte si: Brněnští lékaři operují mozek ''klíčovou dírkou''

Podobně změny vidí i dlouholetý a dnes už bývalý šéf České stomatologické komory Jiří Pekárek. „Při ošetření kazu jsme tehdy používali pouze tři materiály, dnes jich je nepřeberné množství. Dříve se u nás prakticky nedala sehnat porcelánová korunka, teď je standardem. A to nemluvím o muzeálních strojích, které byly v ordinacích,“ vzpomíná Pekárek. Standard se zvýšil také díky rozšíření soukromé praxe – tu dnes mají takřka všichni dentisté.
náhledhttp://mm.denik.cz/1/b9/1710_zdravotnictvi2_infografika_adm350.jpg
http://mm.denik.cz/1/b9/1710_zdravotnictvi2_infografika.jpg
Jak se změnilo zdravotnictví

Výraznou změnou, které s sebou revoluční listopadové dny pro pacienty přinesly, je také svobodná volba lékaře. „Možnost zvolit si vlastního lékaře a nebýt odkázán na takzvané rajonové řešení, kdy se lékař určoval podle spádové oblasti bydliště, považuji za nejzásadnější změnu. Před 20 lety jsme však očekávali razantnější proměny, které ale politická situace nedovolila udělat. Například neefektivnost v mnoha případech stále přetrvává,“ tvrdí místopředseda Sdružení praktických lékařů ČR Lubor Kinšt.Pomalu se mění i vztah lékař – pacient

Muž v bílém plášti už není nezpochybnitelnou autoritou, která se nesníží k diskusi s běžným pacientem. Dokládají to i průzkumy a šetření Svazu pacientů ČR. „Zatímco před lety se nad pacienty až devadesát procent lékařů povyšovalo a chovalo se k nim direktivně, poslední čísla mluví jen o třiceti procentech lékařů, kteří mají problém s komunikací. Spokojenost pacientů se obecně výrazně zvýšila,“ řekl prezident svazu Luboš Olejár.

Přesto existuje řada lidí, kteří nostalgicky vzpomínají na „vymoženosti“ socialistického zdravotnictví. Za prvé: kromě korunového poplatku za recept nemusel pacient platit nic.Zubaři ve škole, hromadné očkování

Často se také zmiňují školní zubařské prohlídky nebo hromadné očkování celých tříd. Odborníci ale přínos těchto akcí zpochybňují. „Sice byla díky školním prohlídkám řada dětí ošetřena, ale statistiky ukazují, že přesto byla před dvěma desetiletími vyšší kazivost zubů. Nepomohla ani povinná fluorizace,“ upozornil stomatolog Pekárek. Podobný názor má i praktický lékař Kinšt. „Plnil se plán a důležitá tak byla hlavně čísla v kolonce, ne skutečnost. Stejně jako všechno ostatní, i?povinné prohlídky či očkování hodně lidí šidilo. Dnes na ně lidé chodí ne proto, že musí, ale protože vědí, že jsou prospěšné,“ míní Kinšt. Podle něj by měly poctivce místo příkazů motivovat zdravotní pojišťovny, například nižším pojistným plněním.Nátlak ze strany farmaceutických firem

Příchod tržního hospodářství do zdravotnictví přinesl ale jednu výraznou negativní věc. Kolem lékařských ordinací a zdravotních zařízení krouží zástupci farmaceutických firem a mnohdy neetickými či přímo nelegálními způsoby přesvědčují lékaře, aby používali právě jejich výrobky. „Určité ekonomické a finanční skupiny se snaží zdravotnictví ovládnout. Vidí v něm totiž jistý příliv peněz,“ varoval viceprezident České lékařské komory Mrozek.ROZHOVOR

Srovnali jsme krok s vyspělým západním světem

Před dvaceti lety zastupoval primáře kardiologického oddělení v Motole, nyní řídí strategii a rozvoj VZP a podílí se na reformě zdravotnictví v EU. O českém zdravotnictví Pavel Vepřek soudí, že udělalo velký pokrok.

Vývoji českého zdravotnictví a jeho dalším směřováním se pravidelně věnujete. Kam se podle vás za dvacet let od pádu minulého režimu dostalo?
Funguje nyní podstatně lépe než před lety. Podařilo se ho odvést od státu, centralizaci nahradila decentralizace. Zdravotnictví nabízí celou škálu služeb, které jsou kvalitou srovnatelné se západními zeměmi. Přitom zůstalo dostupné všem lidem, dostupnost se podle mě ještě zvýšila. Důležité je, že jsme srovnali krok s vyspělým světem.

V čem vidíte hlavní chyby minulého socialistického systému?
Byl to systém monopolní, bez jakékoliv konkurence. Co se nenaplánovalo, to nebylo. Například v době, kdy se ve světové moderní medicíně začal prosazovat trend rychlých operací, po nichž mohl jít pacient hned domů, u nás jsme stavěli nové nemocnice s?dalšími a dalšími lůžky. Na moderní léčbu nebyly peníze. Není to nic proti lékařům, všichni se snažili dělat svou práci co nejlépe. Ale zdravotnictví nefungovalo jako celek. Vlak nám ujížděl čím dál tím více.

Jak ovlivnila kvalitu socialistického zdravotnictví železná opona a nemožnost vycestovat na zahraniční stáž?
Žili jsme tu v izolaci, úplně mimo hlavní proud. Když na oddělení přišel nějaký odborný časopis, tak se na něj dělaly pořadníky – nejprve se dostal k přednostovi, sekundář si ho mohl přečíst až zhruba za měsíc. Hlad po nových informacích byl obrovský, ale nikdo se k nim nedostal. Naopak dnes se naši doktoři i díky internetu dozvědí každou novinku v léčbě i výzkumu prakticky okamžitě. Revoluce přinesla ohromnou změnu i v tom, že po ní spousta českých lékařů vycestovala na zkušenou do zahraničí. Tam získali řadu kontaktů na světové odborníky, se kterými své zajímavé případy konzultují.

Ve zdravotnictví je nejdůležitější důvěra pacienta ke svému lékaři. Změnil se nějak tento vzájemný vztah?
Nepochybně. Pacient přichází k lékaři sebevědomě. Hlavně mladší generace, které socialistický systém nezažily, jsou sebevědomější a více si svého zdraví cení.

Přes značné pokroky české zdravotnictví stále trápí mnoho problémů. Co jsou podle vás ty největší?
Vidím tři největší problémy. Za prvé peníze, které ve zdravotnictví jsou, neodpovídají skutečným potřebám. Za druhé stále není vyřešený vztah mezi sociálním a?zdravotním systémem, spousta lidí zůstává v nemocnicích jen proto, že se o ně nemá kdo postarat. V neposlední řadě přetrvává systém namořený z dob socialismu. Měla by se proto změnit podoba nemocnic a postupně odstátnit nemocnice. Stát by měl také výrazně posílit dohled nad zdravotními pojišťovnami a jasně pro ně nastavit pravidla. Jinak stále bude prostor pro korupci a neprůhledná rozhodování.

Můžete nějak uplynulých dvacet let českého zdravotnictví stručně shrnout?
České zdravotnictví je velmi podobné jako jinde. Náš systém je velmi moderní a schopný dalšího rozvoje. Posunuli jsme se na úroveň standardních zdravotních systémů v Evropě a kvalitativně je dohnali a mnohdy i předehnali. Stále však pokulháváme v kultuře vztahu k pacientům, typické je například čekání před ordinacemi. Ale i to se postupně mění.

"

			

Péče o zdraví je lepší a dostupnější. Ale platí se			
17.10.2009  			
FILIP SUŠANKA			
zpět			
Čeští lékaři po listopadové revoluci doháněli své západní kolegy, za kterými výrazně zaostávali. Nyní už se dostali na jejich úroveň

Praha/ Vysoce specializovaná moderní péče světových standardů, nejnovější léky běžně dostupné jen chvíli po jejich schválení, špičkové vybavení nemocnic a operačních sálů vycházející z posledních poznatků. To, co dnes považujeme za zcela běžné, bylo ještě před dvaceti lety v tehdejším Československu utopií.
Nedostatek kvalitních léků, takřka historické vybavení a špatný přístup k informacím o nejnovějších trendech světové medicíny museli čeští lékaři dohánět svým nasazením a umem.
„Úroveň našeho zdravotnictví se za uplynulých dvacet let velmi zvýšila. Lékařské vybavení a dostupnost léků a informací se s dobou před listopadem 1989 vůbec nedá srovnat,“ prohlásil viceprezident České lékařské komory Zdeněk Mrozek.
Podobně změny vidí i dlouholetý a dnes už bývalý šéf České stomatologické komory Jiří Pekárek. „Při ošetření kazu jsme tehdy používali pouze tři materiály, dnes jich je nepřeberné množství. Dříve se u nás prakticky nedala sehnat porcelánová korunka, teď je standardem. A to nemluvím o muzeálních strojích, které byly v ordinacích,“ vzpomíná Pekárek. Standard se zvýšil také díky rozšíření soukromé praxe – tu dnes mají takřka všichni dentisté.
Výraznou změnou, které s sebou revoluční listopadové dny pro pacienty přinesly, je také svobodná volba lékaře.
„Možnost zvolit si vlastního lékaře a nebýt odkázán na takzvané rajonové řešení, kdy se lékař určoval podle spádové oblasti bydliště, považuji za nejzásadnější změnu. Před 20 lety jsme však očekávali razantnější proměny, které ale politická situace nedovolila udělat. Například neefektivnost v mnoha případech stále přetrvává,“ tvrdí místopředseda Sdružení praktických lékařů ČR Lubor Kinšt.
Pomalu se mění i vztah lékař – pacient. Muž v bílém plášti už není nezpochybnitelnou autoritou, která se nesníží k diskusi s běžným pacientem. Dokládají to i průzkumy a šetření Svazu pacientů ČR.
„Zatímco před lety se nad pacienty až devadesát procent lékařů povyšovalo a chovalo se k nim direktivně, poslední čísla mluví jen o třiceti procentech lékařů, kteří mají problém s komunikací. Spokojenost pacientů se obecně výrazně zvýšila,“ řekl prezident svazu Luboš Olejár.
Přesto existuje řada lidí, kteří nostalgicky vzpomínají na „vymoženosti“ socialistického zdravotnictví. Za prvé: kromě korunového poplatku za recept nemusel pacient platit nic. Často se také zmiňují školní zubařské prohlídky nebo hromadné očkování celých tříd. Odborníci ale přínos těchto akcí zpochybňují.
„Sice byla díky školním prohlídkám řada dětí ošetřena, ale statistiky ukazují, že přesto byla před dvěma desetiletími vyšší kazivost zubů. Nepomohla ani povinná fluorizace,“ upozornil stomatolog Pekárek.
Podobný názor má i praktický lékař Kinšt. „Plnil se plán a důležitá tak byla hlavně čísla v kolonce, ne skutečnost. Stejně jako všechno ostatní, i povinné prohlídky či očkování hodně lidí šidilo. Dnes na ně lidé chodí ne proto, že musí, ale protože vědí, že jsou prospěšné,“ míní Kinšt. Podle něj by měly poctivce místo příkazů motivovat zdravotní pojišťovny, například nižším pojistným plněním.
Příchod tržního hospodářství do zdravotnictví přinesl ale jednu výraznou negativní věc. Kolem lékařských ordinací a zdravotních zařízení krouží zástupci farmaceutických firem a mnohdy neetickými či přímo nelegálními způsoby přesvědčují lékaře, aby používali právě jejich výrobky. „Určité ekonomické a finanční skupiny se snaží zdravotnictví ovládnout. Vidí v něm totiž jistý příliv peněz,“ varoval viceprezident České lékařské komory Mrozek.

***

„Spokojenost pacientů se obecně výrazně zvýšila.“ Luboš Olejár, Svaz pacientů ČR	

	
Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Obamova reforma zdravotnictví má souhlas klíčového výboru Senátu
Datum vydání:  13.10. 2009
Čas vydání:    21:52

Obamova reforma zdravotnictví má souhlas klíčového výboru Senátu 
Washington 13. října (zpravodaj ČTK) - Klíčový výbor amerického Senátu dnes podle očekávání souhlasil s návrhem reformy amerického zdravotnictví. Změna, již prosazuje prezident Barack Obama, tak překonala další překážku a blíží se závěrečnému projednávání v obou komorách Kongresu. Reforma by měla výrazně rozšířit počet pojištěných Američanů a snížit výdaje Spojených států na zdravotnictví.
Schválený návrh je dílem předsedy výboru a demokratického senátora Maxe Baucuse, který na začátku dnešního jednání chystané hlasování označil za historické. "Nastala doba, kdy se ukáže, zda se o věcech jenom mluví, anebo jestli se něco skutečně udělá. Nastala doba, kdy bychom tuto záležitost měli dotáhnout do konce," řekl dnes Baucus. Finanční výbor byl posledním výborem Senátu, který ještě o návrhu nerozhodl.
Baucusův návrh obsahuje řadu kompromisů, přesto jej opoziční republikáni kritizovali. Podle nich zvýší daně a zhorší zdravotní péči. Návrh z nich podpořila jen vlivná senátorka Olympia Snoweová s tím, že k zákonu sice má výhrady, americké zdravotnictví ale reformu potřebuje, a na normě je tak potřeba dále pracovat. Snoweová ale zdůraznila, že její dnešní souhlas automaticky neznamená souhlas s reformou při dalším projednávání.
Demokraté mají ve výboru většinu hlasů, a proto hlasy republikánů nepotřebovali. Podpora Snoweové, na niž se dnes upínala velká pozornost, je ale pro ně důležitá. Nelze totiž říci, že by reforma byla jenom dílem jedné strany. Demokraté se na ní proto zprvu pokoušeli s republikány dohodnout, narazili ale na jejich odmítavý postoj. Návrh tak dnes prošel v poměru 14 hlasů ku devíti.
Návrh neobsahuje nejspornější bod zdravotní reformy, s nímž původně přišel Obama, a to státní konkurenci pro soukromé zdravotní pojišťovny. Podle zastánců této úpravy by se tak snížily náklady na zdravotní pojištění, jež si nyní řada chudších Američanů nemůže dovolit. Podle jejích kritiků by ale o zdraví občanů začal rozhodovat stát, což považují za nepřípustné.
Návrhem se nyní bude zabývat Senát. Nejprve jej ale bude muset dát do souladu s liberálnějším návrhem, který již schválil jeho zdravotní výbor. Pokud pak definitivní návrh Senátem projde, čeká jej společné projednávání v Kongresu, kde by se měl spojit s návrhem předkládaným Sněmovnou reprezentantů. Z debaty nad oběma návrhy pak vzejde konečná podoba reformy. Očekává se, že jednání nebudou jednoduchá.
Hlavním cílem reformy je podle Obamy přinést zdravotní pojištění několika desítkám milionů Američanů, kteří jej nyní nemají, převážně proto, že si jej nemohou dovolit. V roce 2006 mělo podle údajů z tehdejšího sčítání lidu zdravotní pojištění 84 procent Američanů. Celá reforma, která by podle odhadů měla během následujících deseti let stát 829 miliard dolarů, má výrazný skluz, původně americký prezident Barack Obama chtěl, aby ji obě komory Kongresu schválily na začátku srpna, na podzim už pak chtěl mít zákon podepsaný.
Zdeněk Fučík šeb

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Pardubický kraj dostal 1000 připomínek ke koncepci zdravotnictví
Datum vydání:  13.10. 2009
Čas vydání:    15:44

Pardubický kraj dostal 1000 připomínek ke koncepci zdravotnictví 
Pardubice 13. října (ČTK) - K návrhu koncepce krajského zdravotnictví dostal Pardubický kraj kolem 1000 návrhů a připomínek. K dokumentu, který mimo jiné navrhoval sloučení Litomyšlské a Svitavské nemocnice, se mohli vyjadřovat odborníci i laická veřejnost či obce, připomínky k této fúzi však nebyly mezi návrhy nejčastější. V říjnu by z nich měl tým odborníků vybrat všechny relevantní podněty, které budou do koncepce zapracovány, řekla ČTK krajská radní pro zdravotnictví Markéta Tauberová (ČSSD).
"Komise se nyní musí shodnout na tom, které připomínky tam budou a které ne. Tvoří ji zástupci lékařských oborů, většinou vně kraje, aby byli nezávislí. Za kraj by v komisi měli být předseda a místopředsedkyně zdravotnického výboru Radomír Lána a Štěpánka Fraňková, oba lékaři," uvedla Tauberová. Mezi odborníky bude ředitel velké nemocnice, ředitelka záchranky nebo specialisté na organizaci zdravotní péče z jiných regionů. Finální verzi koncepce by měli schválit krajští zastupitelé do konce roku.
"Dost připomínek bylo k přednemocniční neodkladné péči, tedy zajišťování pohotovostních ambulancí a systému záchranky. Časté byly také připomínky k slučování určitých činností v jednotlivých nemocnicích, například laboratoří, a to jak souhlasné, tak odmítavé," řekl ČTK vedoucí odboru zdravotnictví Pardubického kraje Leoš Dostál.
Návrh koncepce krajského zdravotnictví do roku 2012 vypracovala pro kraj společnost Stapro. Materiál s více než 180 stranami v zásadě sází na koncentraci činností zdravotnických zařízení a efektivnější využívání personálu a techniky. Například laboratorní provozy by měly zůstat v plném rozsahu jen ve třech z pěti nemocnic.
Proti sloučení nemocnic se postavila už dříve litomyšlská radnice, která má obavy, že menší zařízení v Litomyšli fúzí utrpí. Možným sloučením nebylo nadšeno ani samotné vedení nemocnice.
Pardubický kraj zřizuje nebo vlastní 15 zdravotnických lůžkových zařízení, z toho pět nemocnic ve formě akciových společností. V loňském roce hospodařily všechny nemocnice se ztrátou, která celkově dosáhla více než 127 milionů korun, další zhruba půl miliardy korun závazků si nesou z předchozích let.
dos sap

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Středočeský kraj schválil převod majetku kutnohorské nemocnice
Datum vydání:  12.10. 2009
Čas vydání:    15:30

Středočeský kraj schválil převod majetku kutnohorské nemocnice 
Praha 12. října (ČTK) - Středočeští zastupitelé dnes schválili převod nemovitostí v areálu kutnohorské nemocnice z města na kraj. Připravili si tak půdu pro budoucí převzetí provozu tohoto zařízení, podle hejtmana Davida Ratha (ČSSD) je to jediný způsob jak odvrátit jeho zánik.
Provoz kutnohorské městské nemocnice je dlouhodobě ztrátový. V červnu proto zastupitelé schválili její převod na Středočeský kraj. Provozovatelem by se měla stát Oblastní nemocnice Kolín zřizovaná hejtmanstvím. Rath uvedl, že kolínská nemocnice začne v ideálním případě zařízení provozovat 1. ledna. "Bylo by to optimální z pohledu účetnictví, protože pak by nebyly problémy s převodem účetních uzávěrek a těchto věcí," podotkl.
Opoziční zastupitel za ODS a starosta Slaného Ivo Rubík upozornil, že převzetí tohoto zařízení ve stavu, v jakém je, představuje velké riziko pro krajský rozpočet. "Souhlasím s tím, že pro kraj to nebude jednoduchá věc, bude nás to stát čas, peníze a nervy, ale my to rádi podstoupíme, protože je to služba občanům Kutnohorska," řekl Rath.
Kutnohorskou nemocnici do začátku března provozovala společnost Medistyl-Pharma, která měla také zájem o její koupi. Na začátku roku ale městu nabídl Středočeský kraj, že zdravotnické zařízení převezme. Medistyl-Pharma se kvůli tomu začala obávat o další podnikání v Kutné Hoře a nemocnici městu vrátila.
khj mol

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Rostou výdaje na zdravotnictví i náklady na léčení
Datum vydání:  11.10. 2009
Čas vydání:    10:10

Rostou výdaje na zdravotnictví i náklady na léčení 
Praha 11. října (ČTK) - Výdaje na zdravotní péči neustále rostou. Stále větší pozornost se věnuje zdravotnictví jako celku, a především vývoji a nových lékařských technologií a nových léků. Zvyšuje se dostupnost péče většímu počtu pacientů, zejména u nákladné léčby vážně nemocných. Na zvyšování nákladů na péči má značný podíl také stárnutí populace.
Vývoj celkových výdajů na zdravotnictví:
Rok	
Výdaje celkem (v mld. Kč)	
Výdaje na 1 obyv. (v Kč)	
Podíl výdajů na HDP (%)	

1991	
31,3	
3016	
-	

1992	
45,6	
4425	
5,39	

1993	
73,06	
7072	
7,29	

1994	
86,4	
8361	
7,31	

1995	
102,7	
9938	
7,00	

1996	
112,9	
10.949	
6,71	

1997	
120,6	
11.710	
6,66	

1998	
131,9	
12.815	
6,61	

1999	
136,4	
13.269	
6,56	

2000	
146,8	
14.294	
6,71	

2001	
161,3	
15.776	
6,86	

2002	
178,9	
17.540	
7,26	

2003	
195,1	
19.130	
7,57	

2004	
209,2	
20.503	
7,35	

2005	
218,7	
21.377	
7,22	

2006	
226,8	
22.092	
7,04	

2007	
241,9	
23.437	
6,84 	

2008*	
259,2	
24.856	
7,01	

Poznámka:
* předběžné údaje
Zdroj: ÚZIS
Veřejné výdaje na zdravotnictví:
Rok	
Výdaje celkem (mil. Kč)	
Výdaje zdrav.pojišťoven na zdrav. péči	
Výdaje na 1 obyv. v Kč	

1992	
43.552	
32.023	
4221	

1993	
69.262	
52.290	
6705	

1994	
81.136	
63.633	
7850	

1995	
93.309	
74.168	
9032	

1996	
102.400	
86.088	
9927	

1997	
109.033	
93.145	
10.582	

1998	
119.267	
101.450	
11.585	

1999	
123.453	
106.351	
12.006	

2000	
132.962	
111.421	
12.943	

2001	
145.206	
123.350	
14.202	

2002	
162.297	
137.295	
15.910	

2003	
175.592	
146.368	
17.212	

2004	
184.825	
157.798	
18.108	

2005	
191.356	
164.343	
18.698	

2006	
197.027	
166.902	
19.191	

2007	
206.565	
179.527	
20.011	

2008*	
219.119	
193.528	
21.009	

Poznámka:
* předběžné údaje
Zdroj: ÚZIS
ČTK

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Zdravotnictví prošlo od 1989 změnami, reformy se ale nedočkalo
Datum vydání:  11.10. 2009
Čas vydání:    09:53

Zdravotnictví prošlo od 1989 změnami, reformy se ale nedočkalo 
Praha 11. října (ČTK) - České zdravotnictví prošlo od roku 1989 velkými změnami, reformy se ale nedočkalo. Ze systému, v němž hradil zdravotní péči stát, se stal systém pojišťovenský. Loni poprvé začali platit pacienti hotově u lékaře, v nemocnici a lékárně. Regulační poplatky se staly průlomem do dosud "bezplatného" zdravotnictví.
V rukou státu jsou nyní ze dvou stovek nemocnic jen zhruba dvě desítky - všechny fakultní nemocnice a některé specializované ústavy, dohromady mají třetinu všech lůžek. Většina nemocnic se změnila na akciové společnosti, více než polovina s celkem 60 procenty lůžek patří krajům nebo jsou soukromé.
Ze 46.000 lékařů pracuje polovina v soukromých ambulancích, další velká část pak v soukromých nemocnicích. Zprivatizovaly se lékárny, trh s léky obsadily nadnárodní řetězce. Privatizace přinesla nové majitelé i lázním. Jako součást zatím posledního pokusu o reformu byla připravena privatizace zdravotních pojišťoven a fakultních nemocnic - to už ale politici nestihli prosadit.
Zdravotnictví funguje dvacet let po listopadu 1989 podle zákonů, které z velké části byly přijaty hned v devadesátých letech a posléze opakovaně novelizovány. Na nových normách se zákonodárci většinou neshodli.
Výdaje zdravotnictví stouply za dvacet let z 26 miliard korun v roce 1989 na 260 miliard loni, z toho zdravotní pojišťovny vydaly 194 miliard a občané jen za léky 16 miliard, další přinejmenším čtyři miliardy dali za regulační poplatky. Do zdravotnictví jde sedm procent HDP, v roce 1989 to bylo pět procent. Průměr EU přesahuje osm procent.
České zdravotnictví poskytuje v současnosti péči srovnatelnou s tím, co dostávají nemocní ve vyspělých zemích EU. Za dvacet let se zásadně změnila nabídka služeb - zdravotnická zařízení se vybavila nejmodernějšími přístroji a robotickou technikou, pacienti se léčí nejmodernějšími léky, což před rokem 1989 neexistovalo. Dříve nedostupné operace se nyní provádějí ve velkém.
Naďa Myslivcová mkv