Monitoring tisku – aktuální k 18.2. 2010

Titulek:       Kauzou prodeje Nurofenu výrobcům drog se má zabývat jiný soud
Datum vydání:  17.2. 2010
Čas vydání:    16:29
Klíčová slova: ČR; soud; drogy; léky; 2.VERZE; FOTO; VIDEO
ID:            T201002170771302
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zak; sop; zdr

Kauzou prodeje Nurofenu výrobcům drog se má zabývat jiný soud 
Praha 17. února (ČTK) - Verdikt v kauze lékaře a provozovatele lékárny Andreje Monakova, který údajně prodával velké množství léku Nurofen lidem, kteří z nich pak vyráběli pervitin, dnes nepadl. Obvodní soud pro Prahu 7 totiž dospěl k závěru, že případem by se měl vzhledem k možnému rozsahu údajné trestné činnosti zabývat nadřízený Městský soud v Praze. O tom, který soud je takzvaně věcně příslušný, rozhodne pražský vrchní soud.
Žalobci muže viní z toho, že jako provozovatel lékárny v pražské Tusarově ulici v minulých letech prodával velké množství balení léku s pseudoefedrinem Nurofen stop grip několika lidem, přestože věděl, že z něho sami vyrábějí pervitin, nebo přípravek dodávají lidem, kteří se výrobou drogy zabývají. Tím se podle spisu dopustil pomoci k trestnému činu nedovolená výroba a držení omamných a psychotropních látek a jedů. Muž obvinění od počátku odmítá a trvá na své nevině.
Obvodní soud již v pondělí uzavřel dokazování a vyslechl si závěrečné řeči. Namísto verdiktu však dnes přišlo usnesení o předložení případu Vrchnímu soudu v Praze k rozhodnutí o věcné příslušnosti, tedy zda by se kauzou neměl zabývat jiný soud.
Podle předsedkyně prvoinstančního senátu Ivety Postulkové z důkazů vyplývá, že množství Nurofenu prodaného v lékárně v Tusarově ulici bylo enormní, dokonce prý největší v České republice. Od června 2005 do února 2009 firma, která vlastní lékárnu, zaplatila za nákup léků s pseudoefedrinem přes 79 milionů korun, uvedla soudkyně. Monakov je ve společnosti, která lékárnu provozuje, společníkem.
Podle kvalifikace uvedené v obžalobě hrozí Monakovovi dva až deset let vězení. Postulková ale spočítala, že lékař údajně dostal za léky přes 29 milionů korun plus více než milion korun jako takzvané dýško. Už jen výší dýška by podle soudkyně mohlo Monakovovo jednání spadat do přísnějšího odstavce, podle něhož pachatel získá svými činy značný prospěch, tedy nad 500.000 korun. Za to hrozí osm až 12 let vězení. Tím už by se měl ale zabývat pražský městský soud, uvedla Postulková.
Stejné by to bylo i v případě, že by se mužovo jednání posuzovalo podle nového trestního zákoníku. Z výpovědí svědků soudkyně spočítala, že muž několika lidem uvedeným v obžalobě údajně prodal celkem přes 6,2 milionu tablet Nurofenu. Z toho by podle Postulkové bylo možné získat přes 28 kilogramů metamfetaminu. V tom případě by podle nové úpravy spadalo Monakovovo jednání do odstavce, který trestní sazbu stanoví také na osm až 12 let vězení.
Monakovův obhájce Jaroslav Ortman s dnešním rozhodnutím nesouhlasí. Soudkyně podle něho měla případ předložit vrchnímu soudu hned na začátku. "Nemuseli jsme tady strávit takového času. Nelíbí se mi to, že vlastně na základě skutkových zjištění učiněných v průběhu dokazování dospěje teprve soud k závěru, že zde může být škoda tak absurdního rozsahu," řekl novinářům advokát. Bude prý trvat na tom, že kauza by měla zůstat Obvodnímu soudu pro Prahu 7.
Státní zástupce v pondělí soudu navrhl, aby Monakovovi uložil trest v polovině trestní sazby, která činí dva roky až deset let vězení. Podle Ortmana by měl trestní senát muže obžaloby zprostit. "Já tvrdím, že musí být prokázána vina, že pan Monakov věděl, že ze z toho vyrábí pervitin," uvedl dnes obhájce.
"Opravdu jsem nevinný. Nespáchal jsem to, z čeho mě obvinili," řekl v pondělí soudu Monakov. Zopakoval, že byl provozním manažerem lékárny a staral se o její chod a údržbu. Uvedl, že manipulaci s léky nechával na zaměstnancích, nebyl prý oprávněn s léky nakládat.
O tom, jakým způsobem poskytovat léky s pseudoefedrinem, se vede dlouhá diskuse právě kvůli jejich zneužívání k výrobě drog. Od loňského 1. května mohli lékárníci přípravky vydávat bez předpisu pouze v omezeném množství, které dostačuje pro léčbu nachlazení. V říjnu se však výdej léků opět uvolnil a lékárny zaznamenaly vysoký zájem narkomanů. Někteří politici a odborníci navrhují, aby byly léky s pseudoefedrinem k dostání pouze na recept.
har mal

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       ZPMV v projektu Karta života spolupracuje se záchrankou
Datum vydání:  17.2. 2010
Čas vydání:    13:37
Klíčová slova: ČR; zdraví; pojišťovny; ZPMV; FOTO
ID:            T201002170337901
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; fin

ZPMV v projektu Karta života spolupracuje se záchrankou 
Praha 17. února (ČTK) - Rychlý přístup k datům pacienta, zda je diabetik, epileptik či kardiak a jaké bere léky, urychlí práci zdravotnické záchranné služby a přispěje k záchraně života a zdraví pacientů. Klientům Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) to v pilotním projektu umožnila v některých regionech internetová zdravotní knížka (IZIP). Nyní Zdravotní pojišťovna ministerstva vnitra (ZPMV) spustila jiný projekt přístupu ke zdravotní dokumentaci po internetu. Jmenuje se Karta života a informace nabídne záchranné službě po celé republice.
"Při záchraně zdraví a životů není moc času hledat zdravotní údaje pacienta. Karta života mi je dá. Výsledkem je zdravý pacient, zachránění pacientů," řekl dnes novinářům ředitel pražské záchranky Zdeněk Schwarz.
Podle ředitele ZPMV Jaromíra Gajdáčka je Karta života užitečná i pro samotné pacienty. "Díky ní získají výpis ze svého zdravotního účtu, tedy přehled o penězích, které za jejich léčení zaplatila v předchozích třech letech pojišťovna," vysvětlil. ZPMV je s téměř 1,2 milionu klientů druhou největší pojišťovnou po VZP, která má 6,2 milionu klientů.
Schwarz podotkl, že záchranka se zabývá digitalizaci administrativních činností na výjezdech už delší dobu. Projekt Karta života je podle něj první komplexní, protože projekt IZIP se nerozšířil do celé republiky. Zdravotníci i pacienti k němu měli odstup i pod vlivem skandálů a podezření z úniků peněz na konta politiků ODS.
Projekt Karta života čerpá z databáze ZPMV. Pojišťovnu ani klienty prý nic nestojí. Klienti si mohou díky Kartě života se svým praktickým lékařem probrat postup léčby, její varianty, podílet se na rozhodování o léčbě. Pojišťovna si zase může ověřit, zda praktický lékař nepíše hodně a drahých léků, případně ho usměrnit. Za správnou léčbu ho bude bonifikovat.
ZPMV hodlá podle ředitele touto cestou posílit prevenci. Klient, který zná náklady své léčby, je "vtažen" do systému, aby se o sebe staral. Bude méně potřebovat lékaře a pojišťovna ušetří. Na prevenci je zaměřen také projekt "Zdraví jako vášeň", který od 1. února prezentuje na webu tvář projektu, herec a psychoterapeut Pavel Kříž.
Připravuje rozhovory s lékaři, herci, zpěváky či sportovci o prevenci a zdravém životním stylu i o tom, jak těžké je ho dodržovat. Čtenáři se dozvědí řadu tipů, triků a rad. Mohou na webu diskutovat, zapojit se do preventivních programů i soutěží - například mohou hádat, kolik kilometrů na rotopedu ujede za deset minut ředitel Gajdáček. V sekci "změním se" pak mohou sledovat změnu životního stylu u několika vybraných účastníků.
Naďa Myslivcová mkv

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Ústecký kraj žádá ÚS, aby rozhodl spor s vnitrem o poplatcích
Datum vydání:  16.2. 2010
Čas vydání:    16:48
Klíčová slova: ČR; soud; nemocnice; správa; poplatky; peníze; Ústecký; Ústavní; 2.VERZE
ID:            T201002160642202
Servis:        dul
Priorita:      3
Kategorie:     zak; zdr; pol; pod

Ústecký kraj žádá ÚS, aby rozhodl spor s vnitrem o poplatcích 
Ústí nad Labem 16. února (ČTK) - Ústecký kraj podal k Ústavnímu soudu kompetenční žalobu a žádá přerušení správního řízení, které s krajem vede ministerstvo vnitra kvůli proplácení zdravotnických poplatků. ČTK o tom informovala mluvčí Ústeckého kraje Magdalena Hanáčková. Ministerstvo považuje postup kraje při proplácení poplatků pacientům za nezákonný.
Podobný postup jako Ústecký kraj plánuje také Liberecký.
Soud by měl podle Asociace krajů definitivně rozhodnout, zda je systém poskytování peněz na úhradu regulačních poplatků činností, kterou kraje zasahují do výlučné kompetence státu regulovat oblast veřejného zdravotního pojištění. Právě tím zdůvodnilo ministerstvo vnitra zahájení správního řízení, připomněla asociace v tiskové zprávě.
Zastupitelé Ústeckého kraje odmítli změnit systém hrazení zdravotnických poplatků na svém zasedání 1. února. Podle hejtmanky Jany Vaňhové (ČSSD) se vedení kraje domnívá, že má právo si o svém majetku a penězích rozhodovat. Přerušení správního řízení do pravomocného rozhodnutí o kompetenční žalobě požaduje kraj po ministerstvu vnitra.
Návrh k Ústavnímu soudu na zahájení řízení ve sporu o rozsah kompetencí státních orgánů a orgánů územní samosprávy podal kraj v pondělí. Předseda Rady Asociace krajů Michal Hašek (ČSSD) vyzval i další kraje, se kterými ministerstvo vnitra zahájilo správní řízení, aby postupovaly stejně jako Ústecký kraj. "Trváme na tom, že poskytování darů je plně v kompetenci krajů," řekl.
Ministerstvo v lednu zahájilo správní řízení se Zlínským, Jihočeským, Ústeckým a Královéhradeckým krajem. Začátkem února oznámilo, že řízení zahájí i se Středočeským, Pardubickým, Moravskoslezským a Libereckým krajem.
Jihočeský kraj chce spor řešit soudně jen v krajním případě. "Na soud bychom se obrátili teprve poté, kdy by ministerstvo vnitra rozhodlo v náš neprospěch. Tedy že by zakázalo poplatky vyplácet," řekla ČTK náměstkyně hejtmana pro zdravotnictví Ivana Stráská. Vyčkávat chce i Královéhradecký, Pardubický a Moravskoslezský kraj.
Moravskoslezský hejtman Jaroslav Palas (ČSSD) řekl, že když ministerstvo na základě kompetenční žaloby Ústeckého kraje přeruší s kraji správní řízení, kraj tuto žalobu podávat nebude. Pokud by však ministerstvo řízení přerušilo pouze s Ústeckým krajem, žalobu je hejtmanství rovněž připraveno podat. Palas se však domnívá, že bude stačit jedna žaloba.
Liberecký kraj dostal zprávu o zahájení řízení teprve 10. února. "Máme 60 dní na to, abychom se vyjádřili, předpokládám ale, že budeme postupovat stejně jako v Ústeckém kraji a půjdeme s kompetenční žalobou k Ústavnímu soudu," řekl ČTK radní Pavel Novák (ČSSD). Zatím bude podle něj kraj dál hradit poplatky ve svých nemocnicích a jejich lékárnách tak, jako dosud.
Regulační poplatky zavedl bývalý ministr zdravotnictví Tomáš Julínek (ODS). Systém byl od té doby upraven. Nyní se platí 30 korun v ambulanci a za položku na receptu, pokud je lék levnější než 30 korun, za den v nemocnici 60 korun a za pohotovost 90 korun. Osvobozeny od poplatků v ambulancích jsou děti do 18 let. Snížil se jim navíc ochranný limit z 5000 korun na 2500 korun, stejně jako lidem nad 65 let.
Lidé, kteří chtějí, aby za ně v některé z krajských nemocnic poplatky uhradil Ústecký kraj, nyní podepisují čestné prohlášení. Tím přijímají závazek kraje, že za ně poplatek zaplatí, a v nemocnici již nic nehradí. Plzeňský model, který ministerstvu vnitra jako jediný z používaných systémů nevadí, funguje tak, že lidé v nemocnici za ošetření zaplatí a pak musejí požádat kraj o peníze. Ministerstvo vnitra proti němu nic nemá, představitelé Ústeckého kraje ho považují za administrativně komplikovaný.
Loni Ústecký kraj na poplatcích za pacienty v krajských nemocnicích zaplatil zhruba 42 milionů korun. Letos má v rozpočtu vyčleněno 24 milionů korun na poplatky do poloviny roku.
ape sap

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       SÚKL spustil kampaň za bezpečnost léků, hlásí se nežádoucí účinky
Datum vydání:  16.2. 2010
Čas vydání:    16:34
Klíčová slova: ČR; léky; pacienti; bezpečnost; 2.VERZE; TABULKA; AUDIO
ID:            T201002160639602
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

SÚKL spustil kampaň za bezpečnost léků, hlásí se nežádoucí účinky 
Praha 16. února (ČTK) - Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL) spustil dneškem informační kampaň na podporu bezpečnosti léků. Zdravotníci i pacienti mohou hlásit nežádoucí účinky na webu SÚKL, řekl dnes novinářům ředitel Martin Beneš. Uvedl, že loni přišlo 1436 hlášení, z nich 1303 o závažných účincích a 133 o nezávažných. Nejčastěji šlo o kožní reakce a poruchy trávicího a dýchacího ústrojí, nejvíce jich způsobily léky na infekce, cévní a nervový systém a cytostatika. Podle odhadů může být ročně v Česku po lécích až 300.000 nežádoucích účinků.
"Pro zajištění bezpečnosti pacientů má sledování bezpečnosti i po registraci léku a jeho uvedení na trh zásadní význam," zdůraznil ředitel.
V uplynulých pěti letech přijal SÚKL 6810 hlášení, z nich 109 souviselo s úmrtím, 6184 účinků odeznělo v době hlášení a 517 v té době trvalo. 
Odhady skutečného počtu nežádoucích účinků podle Jany Mladé ze SÚKL vycházejí z amerických a francouzských studií, v Česku se tak může za rok objevit až 150.000 nežádoucích účinků léků u pacientů při pobytu v nemocnici, pro dalších 130.000 pacientů jsou důvodem k přijetí do nemocnice. Nežádoucí účinky léku postihnou ročně také zhruba 13.600 pacientů praktických lékařů.
Počty hlášení jsou ve srovnání s dalšími zeměmi EU podle Mladé velmi nízké. Pokud se česká data vezmou jako sto procent, hlásí Dánové na milion obyvatel šestkrát víc nežádoucích účinků, Irové 5,5krát, Finové dvakrát víc. Naproti tomu Bulharsko udává jen necelou pětinu a Litva třetinu nepříznivých účinků ve srovnání s Českem. 
Pokud hlášení potvrdí nepříznivé vedlejší účinky u některého léku častěji nebo v závažnější míře, než se čekalo, mění se text příbalového letáku, omezuje se použití léku, mění se dávkování, lék se váže na recept a ve vzácných případech se stahuje z trhu, popsal další postup ředitel.
Zdůraznil, že k českým pacientům se nedostane lék, který by neprošel rozsáhlým testováním. Počet účastníků studie ale je vždy omezený. V praxi pak může být lék podán i za jiných podmínek, než za jakých byl testován, například ho dostanou nemocní s vyšší citlivostí na účinnou látku.
Lékaři, farmaceuti a další zdravotníci v ČR mají ze zákona povinnost nežádoucí účinky léčivých přípravků hlásit. Tuto možnost mají jako jedni z mála i čeští pacienti, připomněl ředitel.
Po roce 1989 v Česku výrazně ubylo hlášení nežádoucích účinků, a to i přes významný růst počtu registrovaných a používaných léčiv. Od roku 1995 hlášení zvolna přibývá, přitom se počty léčiv na trhu drží kolem 8000 kódů. Počet hlášení však stále nedosahuje dřívější úrovně, v roce 1988 bylo přes 5000 hlášení. Zdravotníci nehlásí všechny účinky, což podle Beneše brání efektivně předcházet možným rizikům pro zdraví pacientů.
Hlášené počty nežádoucích účinků léků
země	počet obyvatel v milionech	počet hlášení v roce 2009	počet hlášení na milion obyvatel	rozdíl oproti ČR v procentech	
Rakousko	8,2	3325	405	288	
Belgie	10,4	716 	69	49	
Bulharsko	7,2	181	25	18	
Česko	10,2	1436	141	100	
Dánsko	5,4	4705	871	619	
Finsko	5,3	1550	292	208	
Řecko	10,7	2720	254	181	
Maďarsko	9,9	1085	110	78	
Irsko	4,2	3243	772	548 	
Itálie	58,1	14.584	251	178	
Litva	3,5	171	49	35	
Norsko	4,8	2915	607	431	
Portugalsko	10,5	2038	194	138	
Slovensko	5,5	1037	189	134	
Španělsko	40,5	11.189 	276	196	
Švédsko	9,1	6243	686	487	
Velká Británie	61,1	26.647	436	310	
Zdroj:SÚKL
Naďa Myslivcová pba

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Radní: Středočeské ústavy ohrožuje nová úhradová vyhláška
Datum vydání:  15.2. 2010
Čas vydání:    18:09
Klíčová slova: ČR; správa; sociální; zdraví; Středočeský; 2.VERZE
ID:            T201002150780202
Servis:        dsc
Priorita:      3
Kategorie:     pol; pod; sop; zdr

Radní: Středočeské ústavy ohrožuje nová úhradová vyhláška 
Praha 15. února (ČTK) - Nová úhradová vyhláška ministerstva zdravotnictví ohrožuje chod sociálních ústavů a domovů pro seniory, řekla dnes novinářům středočeská krajská radní pro sociální věci Zuzana Jentschke Stöcklová (ČSSD). Ústavy, v nichž se podobně jako v nemocnicích také provádějí zdravotní úkony, podle ní letos přijdou o polovinu až dvě třetiny loňských peněz. Mluvčí Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) Jiří Rod to ale popřel.
Stöcklová uvedla, že například domov seniorů ve Vlašimi loni dostával na zdravotní úkony měsíčně 170.000 korun a letos podle nového dodatku, který rozesílala Všeobecná zdravotní pojišťovna (VZP), byla tato částka snížena na 32.000 korun.
"Podle zdravotně pojistného plánu VZP zůstává úhrada zdravotní péče jak pro zdravotnická zařízení, tedy potažmo nemocnice, tak pro sociální ústavy na úrovni loňského roku," řekl ČTK Rod. Tam, kde by se objevila nějaká nesrovnalost, podle něj pojišťovna bude hledat řešení.
"Tam, kde jsou nějaké nesrovnalosti, je samozřejmě možné se obrátit na příslušnou krajskou pobočku, která tu situaci bude řešit, ale už teď mohu garantovat, že i v těchto případech bude ta úhrada na téměř stejné úrovni jako v loňském roce," dodal mluvčí.
Hejtman David Rath (ČSSD) namítl, že středočeské domovy důchodců čím dál více suplují léčebny dlouhodobě nemocných. "Proto tam zaměstnáváme zdravotní sestry, proto tam chodí lékaři, kteří pacienty navštěvují na pokojích, a proto zejména ošetřovatelské úkony se proplácejí ze zdravotního pojištění," uvedl hejtman.
"V situaci, kdy nám pojišťovna zaplatí měsíčně místo 170.000 nějakých 30.000 korun, tak je to v podstatě likvidační, protože nebudeme mít za co dát sestrám platy, za co nakoupit obvazy a další zdravotní pomůcky a prostředky pro takto poměrně těžce nemocné lidi," dodal Rath.
Podle Jentschke Stöcklové se tento problém týká všech krajů a hejtmanství jsou připravena o něm jednat s VZP. "Současně jsme připraveni i podávat na Všeobecnou zdravotní pojišťovnu hromadné žaloby, protože ona je ze zákona povinna hradit tyto věci pacientům, svým pojištěncům," dodal Rath. Kraj chce podle něj navrhnout soudu předběžné opatření s cílem, aby pojišťovna posílala do ústavů stejně peněz jako v loňském roce. Jejich klientů totiž podle Ratha neubývá, ale naopak přibývá.
khj

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Rath: Krajské nemocnice kvůli snížení úhrad neudrží kvalitu péče
Datum vydání:  15.2. 2010
Čas vydání:    17:56
Klíčová slova: ČR; správa; nemocnice; pojišťovny; VZP; Středočeský; 2.VERZE; TABULKA
ID:            T201002150646901
Servis:        dsc
Priorita:      3
Kategorie:     pol; pod; zdr; fin; efm

Rath: Krajské nemocnice kvůli snížení úhrad neudrží kvalitu péče 
Praha 15. února (ČTK) - Středočeské oblastní nemocnice kvůli snížení úhrad od Všeobecné zdravotní pojišťovny (VZP) neudrží rozsah a kvalitu péče jako v loňském roce, řekl dnes novinářům hejtman David Rath (ČSSD). Podle něj hrozí, že pacienti budou muset jezdit jinam, například do Prahy, nebo se prodlouží čekací doby. Pojišťovna ale tvrdí, že středočeským nemocnicím zálohy nesnižuje. Zařízení podle ní dostávají zaplaceno za to, co mají nasmlouváno.
VZP podle Ratha posílá krajským nemocnicím měsíčně o 10,5 milionu méně než v loňském roce, bez ohledu na odvedenou zdravotní péči. "Za celý rok je to nějakých 125 milionů, to je obrovské číslo," podotkl hejtman. Kraj se chce podle něj bránit soudně. Předběžným opatřením, které navrhne soudu, hodlá pojišťovnu přimět také k tomu, aby zachovala na loňské úrovni i úhrady za zdravotní úkony v sociálních ústavech a domovech pro seniory. Ty se podle krajské radní pro sociální věci Zuzany Jentschke Stöcklové (ČSSD) proti loňskému roku snížily o polovinu až dvě třetiny.
"Tento zásah, který nás potkal z měsíce na měsíc, bude znamenat výrazné omezení zdravotní péče v nemocnicích Středočeského kraje," prohlásil Rath, který se prý obrátí s žádostí o pomoc na premiéra Jana Fischera.
Mluvčí VZP Jiří Rod hejtmanovo tvrzení odmítl. "Rozhodně nekrátíme plošně zálohy středočeským nebo jakýmkoliv jiným nemocnicím, platíme všechno, co bylo dohodnuto. Jestliže je někde počet úkonů nebo operací menší, tak samozřejmě o to méně platíme, ale není to tak, že VZP posílá nemocnicím méně peněz," řekl ČTK.
Dodal, že zálohy pro rok 2010 se zdravotnickým zařízením poskytují na základě ministerské vyhlášky. "Nemocnicím jsou stanoveny zálohy v podstatě ve stejné výši jako v roce 2009 s navýšením o kompenzaci platů zdravotních sester," uvedl.
Rok 2009 byl podle něj přitom rokem s nejvyšším navýšením výdajů VZP na zdravotní péči, ve srovnání s rokem 2008 šlo téměř o desetiprocentní nárůst. "Zálohy se stanovují pro všechny nemocnice stejně bez ohledu na zřizovatele a byly projednány s asociacemi velkých i malých nemocnic. Pouze nákladná péče a operace velkých kloubů se hradí zvlášť podle počtu provedených výkonů," poznamenal mluvčí.
Pokud kraj podá kvůli sporu na pojišťovnu žalobu, bude se podle něj VZP snažit své kroky obhájit. "Na to mají právo, my se samozřejmě budeme snažit podle možností bránit," dodal Rod.
Úhrady VZP krajským nemocnicím v mil. Kč/měsíc 
nemocnice	Kladno	Kolín	Mladá Boleslav	Příbram	Benešov	Kutná Hora	Celkem	
měsíční předběžná úhrada v 2. pololetí 2009	35,9	47,2	25,6	41,7	24,7	6,4	181,5	
měsíční předběžná úhrada leden 2010 	33,9	42,2	25,1	39,5	24,4	6,0	171,1	
	-2,0	-5,0	-0,5	-2,2	-0,3	-0,4	-10,4	
Zdroj: krajský úřad
khj mol

Titulek:       Praha dostala návrhy rozvoje zdravotnictví v hlavním městě
Datum vydání:  14.2. 2010
Čas vydání:    14:10
Klíčová slova: ČR; správa; nemocnice; sociální; Praha
ID:            T201002080779701
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     pol; pod; zdr; sop; prg

Praha dostala návrhy rozvoje zdravotnictví v hlavním městě 
Praha 14. února (ČTK) - Pražský magistrát dostal návrhy rozvoje zdravotnictví a sociální péče v hlavním městě. Zahrnují zachování současného stavu i například provozování vlastní nemocnice. Tou by se mohla stát Fakultní nemocnice Na Bulovce, kde město vlastní velkou část staveb a pozemků. Studii zpracovala firma Deloitte a předala ji výboru pro zdravotnictví, který se jí bude znovu zabývat na svém březnovém zasedání.
Radní pro oblast zdravotnictví Milan Pešák (ODS) ke studii řekl, že před podzimními volbami nechce přijímat žádné zásadní rozhodnutí, chce ale svému nástupci zanechat možnosti dalšího postupu.
Praze vadí, že nemůže efektivně ovlivňovat zdravotnictví v metropoli. Většina zařízení totiž patří státu nebo soukromníkům. Studie proto v jedné ze čtyř variant zdravotnické koncepce navrhuje, aby Praha vybudovala metropolitní centra zdravotní a sociální péče nebo svou metropolitní nemocnici. Získala by tak přímý vliv na oblast zdravotní politiky. Taková investice by město ale stála několik miliard korun.
Praha by mohla převzít do své péče například nemocnici Na Bulovce, kde vlastní asi 70 procent budov a 90 procent pozemků. Musela by ale podle zprávy do staveb a infrastruktury vložit nejméně dvě miliardy korun, provozní dotace by ročně pak město stálo 50 až 100 milionů korun. Zastupitel Pavel Ambrož (KSČM) ale na zasedání zdravotního výboru upozornil, že podle studií z minulosti by Praha potřebovala spíše částku kolem šesti miliard korun.
Podle další z navržených variant by město investovalo do zdravotnictví nebo sociální péče zhruba stejně peněz jako nyní, tedy asi 1,5 miliardy korun. V takovém případě by ale Praze podle autorů zprávy hrozilo zaostávání v oblasti sociální i zdravotní péče o seniory a těch bude v souvislosti se stárnutím populace přibývat. Studie dodala, že už nyní je v hlavním městě nedostatek domovů pro seniory.
Třetí varianta navrhuje změnu zákonů tak, aby se Praha mohla zapojit do řízení zdravotní politiky na svém území. Výsledek je podle Deloitte ale nejistý. Poslední návrh počítá s tím, že se město soustředí jen na některé oblasti sociální péče a v oblasti zdravotnictví se nebude výrazněji angažovat. Investice do sociálních služeb by tak byly až několikanásobné.
Autoři studie přiznávají, že jim chyběly dostatečné podklady pro vypracování generelu pražského zdravotnictví. Magistrátu proto doporučili, aby zajistil shromažďování potřebných informací. Na jejich základě pak mají být stanoveny priority Prahy ve zdravotnictví a sociální péči.
Studie také upozornila, že zatímco v celém Česku jsou výdaje na sociální péči přepočtené na jednoho obyvatele asi 3300 korun, v Praze to je jen 900 korun. "Praha je buď extrémně efektivní v poskytování sociálních služeb lůžkového typu, nebo má těchto zařízení příliš málo v přepočtu na jednoho svého obyvatele," napsali autoři.
Za pravděpodobnější považují druhou možnost. A to proto, že především domovy důchodců nestíhají uspokojovat poptávku. Zároveň Deloitte ale upozorňuje, že měla potíže se získáváním odpovídajících dat, výsledky mohou být tedy zkreslené.
V Praze je nyní 42 lůžkových zdravotnických zařízení a 28 nemocnic. Pražané tak mají k dispozici přes 10.300 lůžek. "Praha v současné době netrpí nedostatkem zdravotnických zařízení, ale tato zařízení slouží i asi 40 procentům mimopražských obyvatel," dodala zpráva.
Karel Čapek ktp mal

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       MZ chce do konce února vyřešit, jak se zbaví pandemické vakcíny
Datum vydání:  12.2. 2010
Čas vydání:    17:53
Klíčová slova: ČR; zdraví; vláda; chřipka; vakcína; TABULKA; 2.VERZE
ID:            T201002120808802
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     zdr; for; pol; pod

MZ chce do konce února vyřešit, jak se zbaví pandemické vakcíny 
-------------------- 
Praha 12. února (ČTK) - Ministryně zdravotnictví Dana Jurásková chce do konce února vyřešit, jak se bez velké škody může stát zbavit přebytečných vakcín proti prasečí chřipce. Česko objednalo u firmy GSK milion dávek, v jedné variantě počítala Jurásková až s pěti miliony dávek. Opačnou variantou pak bylo nekupovat nic. Protože předem nikdo z epidemiologů nemohl odhadnout dopad očekávané pandemie, schválila vláda premiéra Jana Fischera nákup dvoudávkové vakcíny pro půl milionu obyvatel.
Mluvčí ministerstva Vlastimil Sršeň to dnes ČTK řekl v reakci na informace Mladé fronty Dnes, že stát chtěl původně koupit 20 milionů dávek, tedy po dvou pro každého z deseti milionů obyvatel Česka.
"Varianta nákupu až 20 milionů vakcín byla jako jedna z možností projednávána předchozí vládou Mirka Topolánka a stejnou vládou byla také zamítnuta. Paní ministryně žádný obdobný návrh vládě ani osobě pana premiéra Fischera nikdy nepředkládala, a tedy nemohl být touto vládou ani projednáván," zdůraznil Sršeň.
Jurásková podle něj osobně podporovala "konzervativní" návrh nákupu, vládě doporučila nákup jednoho milionu dávek, což kabinet schválil. Zdržel se jen jeden z ministrů. Ministerstvo poté oslovilo všechny výrobce pandemické vakcíny a na základě stanovených kritérií vybralo vakcínu Pandemrix od firmy GSK, řekl mluvčí. Stát na to vydá 220 milionů korun.
Také Topolánek se dnes proti informaci MfD ohradil. "Vláda pod mým vedením projednala a následně zamítla nákup až 20 milionů vakcín, a to usnesením 6. května 2009," uvedl v tiskovém prohlášení, které má ČTK k dispozici. Není tedy podle něj pravda, že premiér Fischer tento nákup na poslední chvíli zastavil. Při výběru očkovací látky byli navíc osloveni všichni výrobci pandemické vakcíny a výběr se řídil stanovenými kritérii, dodal expremiér a předseda ODS.
Pokud jde o to, zda se stát zbaví přebytečných vakcín, ministerstvo nechce dopředu zveřejňovat, s jakými návrhy jde nyní ministryně na jednání s firmou GSK a s jakou případnou škodou může počítat státní rozpočet. Ohrozilo by to prý vyjednávací pozice. Mlčí i firma, na otázky ČTK dodnes neodpověděla. Podle Juráskové by bylo vhodné nechat si 100.000 vakcín jako státní rezervu.
Dosud Česko převzalo od výrobce 238.000 vakcín, očkovat se dalo 64.000 lidí. Česká lékařská komora odmítla to, aby očkování bylo pro zdravotníky povinné, doporučila je zdravotně oslabeným pacientům. Pod vlivem lékařů ale odmítají očkování i lidé, jimž stát vakcínu zaplatil.
Vakcinologická společnost nyní doporučuje, aby ministerstvo umožnilo očkování i lidem, kteří nepatří do vybraných skupin, jimž vakcínu hradí stát, a přesto mají zájem nechat se očkovat.
Podle ministerstva zdravotnictví zemřelo v Česku na prasečí chřipku 98 lidí, za poslední týden to byli tři lidé. Celkem je v Česku evidováno 2420 případů, nemocných ale bylo ve skutečnosti mnohem víc, protože laboratoře potvrzují virus jen u lidí s vážnými komplikacemi.
Návrhy ministryně Juráskové na nákup pandemické vakcíny
1. 	nakoupit pět milionů dávek	
2. 	nekupovat nic	
3. 	nakoupit milion dávek pro půl milionu pracovníků kritické infrastruktury	
4. 	nakoupit milion dávek pro půl milionu lidí a rozdělit mezi kritickou infrastrukturu a osoby se zdravotním rizikem	
5. 	koupit čtyři miliony dávek pro dva miliony lidí	
Zdroj: ministerstvo zdravotnictví
Naďa Myslivcová hj rot

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       ČLK vadí, že Jurásková tvoří standardy péče za 125 milionů bez ní
Datum vydání:  11.2. 2010
Čas vydání:    16:38
Klíčová slova: ČR; zdraví; péče; standardy; ČLK; 2.VERZE
ID:            T201002110701302
Servis:        dce
Priorita:      3
Kategorie:     zdr

ČLK vadí, že Jurásková tvoří standardy péče za 125 milionů bez ní 
Praha 11. února (ČTK) - Prezident České lékařské komory (ČLK) Milan Kubek kritizuje ministryni zdravotnictví Danu Juráskovou za to, že nepřizvala k tvorbě standardů zdravotní péče komoru. Ministryně vypsala na tvorbu standardů veřejnou zakázku za 125 milionů korun. V otevřeném dopise ministryni a vládě Kubek tento postup zpochybnil, podle něj má tvořit standardy ministerstvo se zdravotními pojišťovnami, ČLK a odbornými lékařskými společnostmi. Ministerstvo kritiku odmítlo.
Jeho mluvčí Vlastimil Sršeň ČTK řekl, že spolupracují na tvorbě standardů se zdravotními pojišťovnami a odbornými společnostmi. Většina se zapojila už v přípravné fázi v roce 2008, kdy také vzniklo Odborné fórum pro standardizaci zdravotní péče. Lékařská komora je pod nynějším vedením spíše politická organizace, proto přizvána nebyla.
Tvorbu národní sady standardů zadalo ministerstvo 11. ledna na stránkách Informačního systému o veřejných zakázkách, cena bez DPH činí 124,925.167 korun. Lhůta pro dokončení je 43 měsíců. Cena se odvíjí od zkušeností pilotních programů tvorby standardů v ČR i praxe EU, uvedl mluvčí.
"Proč ministerstvo vypisuje čtyři měsíce před parlamentními volbami zakázku na služby, které mají být dokončeny až za 3,5 roku, tedy daleko po ukončení mandátu úřednické vlády?" ptá se Kubek v otevřeném dopise, který poskytl ČTK. Vyjasněním situace chce prý předejít pochybnostem a podezření z nehospodárného nakládání s veřejnými prostředky.
"Standardy jsou ryze odbornou záležitostí, kterou nelze vztahovat na období před volbami či po volbách, stejně jako pacienti jsou léčeni před volbami i po nich," zdůraznil Sršeň.
Kubek chce od ministryně rovněž odpověď na to, na základě jakého závazného právního předpisu či usnesení vlády se rozhodla veřejnou zakázku zadat, jak stanovila její cenu a jaký finanční efekt od ní očekává. "Jde o úsporné nakládání s veřejnými prostředky v čase hospodářské krize a prohlubujícího se deficitu státního rozpočtu?" napsal Kubek.
Sršeň uvedl, že zakázka byla vypsána na základě zákona o veřejných zakázkách. S jejím vypsáním se počítalo už ve schválených operačních programech EU, je to jedna z evropských priorit. Čerpání programů má časové omezení a je vázáno mezi léta 2007 až 2013.
"V rámci léčby podle standardů se zvýší efektivita, kvalita, bezpečnost a v neposlední řadě také jistota pro pacienty. Dojde k finančním úsporám, poprvé budou v rámci ČR nastavena jasná pravidla, jak je to obvyklé v zahraničí," řekl Sršeň. Standardy zahrnou klinicky doporučené postupy, ekonomickou složku i část pro pacienty, aby dostali jasnou informaci, jak budou léčeni a především na co mají nárok. Standardy umožní sledovat a hodnotit kvalitu péče podle objektivních kritérií.
nam mal

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Avízo, 16.2.: TK Státního ústavu pro kontrolu léčiv. Tématem...
Datum vydání:  11.2. 2010
Čas vydání:    09:56
Klíčová slova: ČR; léky; Praha; 16.2.; AVÍZO
ID:            T201002110303401
Servis:        dce
Priorita:      5
Kategorie:     den; zdr

Avízo, 16.2.: TK Státního ústavu pro kontrolu léčiv. Tématem... 
Praha - 10:00 TK Státního ústavu pro kontrolu léčiv. Tématem bude zahájení komunikační kampaně pro letošní rok ohledně zajištění bezpečnosti léčivých přípravků v ČR. Akreditace do 15. února do 12:00 na e-mail: jiri.kana@stance.cz nebo tel: 721 331 593.
Místo: Státní ústav pro kontrolu léčiv, Šrobárova 48, Praha 10
Pramen: Jiří Kaňa, Stance Communications
ČTK

Skupina:       Aktuální zpravodajství
Titulek:       Rozsah a objem lékařská péče na Poliklinice Jarov je ohrožen
Datum vydání:  9.2. 2010
Čas vydání:    18:06
Klíčová slova: ČR; správa; nemocnice; Praha
ID:            T201002090718601
Servis:        dce
Priorita:      4
Kategorie:     pol; pod; zdr; prg

Rozsah a objem lékařská péče na Poliklinice Jarov je ohrožen 
Praha 9. února (ČTK) - Rozsah a objem lékařské péče na žižkovské Poliklinice Jarov je ohrožen. Jejich zachování uložil stát subjektu, kterému budovu koncem loňského roku prodal. Nový majitel zvedl místním lékařským ordinacím nájemné třikrát, řekl dnes ČTK vedoucí lékař rehabilitačního oddělení na Jarově Miroslav Procházka. Třebaže se o jeho výši se teď znovu vyjednává, nemůžou si někteří lékaři další jednání dovolit.
Majitelem se stala společnost Lékárna Na Chmelnici. Alois Koutek za ni ČTK potvrdil, že společnost s nájemci jedná.
"Třeba v mém případě to jednání můžeme považovat za ukončené, protože si nemůžu si dovolit šest týdnů vyjednávat. Musím řešit výpovědi i to, kam se přesunu, odprodej přístrojů a tak podobně," řekl Procházka. Podle dopisu, který premiéru Janu Fischerovi zaslala 4. února starostka Prahy 3 Milena Kozumplíková a který má ČTK k dispozici, chce z Jarova odejít šest lékařů z osmnácti.
"Městská část nečekala, až padne rozhodnutí vlády o prodeji," řekla Kozumplíková. Od roku 2002 prý městská část velmi usilovala o to, aby stát polikliniku převedl na ni. Ministerstvo financí ale prý žádost Prahy 3 neakceptovalo. Když padlo rozhodnutí o prodeji, chtěla ji městská část koupit sama. "Rozhodujícím a jediným faktorem (při privatizaci) byla nabídnutá cena," stojí v dopise Fischerovi. 
Podle Kozumplíkové je Poliklinika Jarov jedním z klíčových zařízení v třetí městské části. Ročně podle Procházky poliklinikou projde 150.000 pacientů. Jen na rehabilitaci to je 60.000 lidí.
V červnu 2009 lékaři na Jarově podle Procházky založili petiční výbor. Petice požadovala převod polikliniky do majetku městské části. Podepsalo ji asi 4000 lidí nejen z Prahy 3. "Oficiální odpověď na petici podle petičního zákona jsme nedostali dodnes," řekla lékařka očního oddělení Dagmar Jeníčková.
plr pba